50 t^AUL WINGE. M.-N. Kl. 



Major knnde nok være bitter; men han rettede ingen bebreidelser 

 mod nogen af sine overordnede eller medarbeidere. Skylden for, at det 

 ikke gik, som det burde, tillagde han udelukkende sin egen manglende sinds- 

 ligevægt. Han meddelte da først — antagelig omkring nytaar 1854 — 

 mundtlig departementet, at han ikke ønskede at overtage stillingen som 

 direktør for Gaustad sindssygeasyl, og den 11 te Januar s. a. indgav han 

 en skriftlig forestilling^, i hvilken han redegjorde for grundene til sin be- 

 slutning. 



Han henvendte sig til Peter Winge med forslag om, at de sam- 

 men skulde oprette et privat sindssygeasyl i Kristiania. Han skulde skaffe 

 ■pengene og paatage sig administrationen, medens Winge skulde være 

 behandlende læge. Men Winge fandt ikke at kunne gaa ind paa forslaget, 

 og Major lod planen falde. 



Major bevarede altid sine kemiske interesser. I begyndelsen af 

 1850-aarene var han censor i kemi ved den Militære høiskole, og i 1854 

 (eller muligvis allerede i slutningen af 1853) begyndte han atter sit arbeide 

 paa Universitetets kemiske laboratorium (professor Strecker) og udførte her 

 et lidet arbeide: »Ueber die Einwirkung der Salpetersäure auf Salicin«-, 

 som gjorde hans navn bekjendt i den kemiske verden. 



Professor Hiortdahl udtaler i sin mindetale over Major i den Poly- 

 tekniske forenings kemikergruppes møde den 9de Marts 19 14 blandt andet: 

 »Men ved siden av denne hans hovedopgave i livet hadde Major ogsaa 

 andre interesser, og navnlig var han en kundskabsrik og dygtig kemiker. 

 — — — — — — Det var Majors lille avhandling, som fremkaldte den 



hele række publikationer, som her er refereret i størst mulig korthet. Den 

 blev i sin tid oftere nævnt i den utenlandske kemiske literatur, men har 

 været lidet kjendt eller paaagtet her i landet, og den findes ikke optat i 

 noget norsk forfatterlexikon. Saa meget mere grund er der, forekommer 

 det mig, til ved denne leilighet at bringe den i erindring«-^. 



Majors gjenoptagen af sine kemiske studier har rimeligvis staaet i 

 forbindelse med tanken paa at opgive virksomheden som sindssygelæge 

 for i Amerika at søge beskjæftigelse som kemiker; men til et saadant skridt 

 kunde han selvfølgelig ikke bestemme sig uden efter længere tids vakling 

 og overveielse. - Hans plan om at oprette et privat sindssygeasyl har vel 

 staaet i forbindelse med et alternativ om at fortsætte i sindssygepleiens 



^ Konceptet til denne furestilling opbevares paa Gaustad asyl. I Indredepartementets 

 nedenfor citerede foredrag af 4 de Marts 1854 er den i alt væsentligt indtagen og citeret. 



2 Artikkelen er offentliggjort i universitetsprogrammet for høstsemestret 1854 s. 84 ; den 

 er trykt efter Majors død. 



8 Se Th. Hiortdahl: ,,Et kemisk arbeide av den norske læge Herman Major" i „Tids- 

 skrift for kemi, farmaci og therapi". Aarg. XI (1914) s. 113. 



