I02 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



niske betydning, fremgaar — foruden deraf, at denne lov udmærker sig ved 

 sit korrekte og rammende tekniske sprog — ogsaa af (}en omstændighed, 

 at loven, endog i samme paragraf, stiller »Autorisation« i modsætning til 

 »Approbation«^, det er et efterfølgende samt3'kke eller bifald til en af en 

 anden autoritet lovlig fattet beslutning, og til »Tilladelse«, der er et forud- 

 gaaende samtykke til en paatænkt handling. 



Naar der foran ordene Autorisation, Approbation og Tilladelse staar 

 > kongelig«, er hermed lovbestemt, at saavel autorisationen som approba- 

 tionen og tilladelsen maa gives ved kgl. resolution. 



Som det vil sees, benytter loven i første sats udtrykket ï oprettes« og 

 afviger altsaa for saa vidt noget fra det franske udkast, som har »ne pourra 

 se former«, altsaa vel nærmest »indrettes«. 



Grunden til valget af udtrykket oprettes« er uden tvil den, at loven 

 for de ved dens emanation allei"ede existerende sindssygeanstalter stillede 

 lempeligere betingelser for erhvervelsen af autorisation og derfor ogsaa 

 for disse vilde ben3'tte en anden autorisationsformel, h\ ilken blev fastsat i 

 § 8. For denne sag har vi tidligere (B. I s. 241 f.) temmelig udførlig rede- 

 gjort, og vi kommer ogsaa i det følgende under gjennemgaaelsen af § 8 

 tilbage til den, hxorfor vi nu ikke beho\er at gaa nærmere ind herpaa. 



Vort lovsted har i iste led 2den sats og 4de led benyttet ordet »Re- 

 gulativ« samt i sidstnævnte led tillige ordet »Tjenestereglement«, hvilket 

 nødvendiggjør en redegjørelse for lovens tekniske anvendelse af disse ord. 



\'ed en del af latinske participier med suffixet »-iv« dannede substan- 

 tiver betegner man i europæiske sprog det middel, hvorved man udøver 

 den i vedkommende verbum udsagte handling. »Direktiv« betegner f. ex. 

 det, hvormed man dirigerer, correctiv det, hvorved man coi'rigerer o. s. v. 

 Blandt disse substantiver er flere optagne til teknisk brug, saaledes »di- 

 rektiv« for en anvisning, der er mere veiledende end bydende. »Regu- 

 lativ« -^ er et oprindelig af filosoferne benyttet teknisk ord; i det juridiske 

 sprog betegner det en administrativ anordning, ved hvilken søges tilveie- 

 bragt en systematisk forbindeise mellem, og regelmæssig funktion af en 

 række enkelte foretagender eller forføininger. Et regulativ for skolevæse- 

 net er saaledes en administrativ anordning, der træfter bestemmelser om 

 skoleundervisningen, lærerpersonalets pligter og rettigheder, skolebygnin- 

 gernes beskaffenhed o. s. v. Kort: Regulativet er en organisatorisk an- 

 ordning vedkommende en sammensat virksomhed. 



^ Ogsaa optaget fra fransk efter latin approbatio (af v. adprobare). 



2 Der findes ogsaa mange tilsvarende adjektiver if. ex „productiv" o. s. v.). 



3 I engelbk første gang benyttet i 1599. fMurra}). 



