164 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



Søge hjælp. Blandt de unge mænd, der tog medicinsk embedsexamen i 

 løbet af den sidste fjerdedel af forrige aarhundrede, var der kun faa, som 

 søgte ind paa den psykiatriske bane. De ledende jurister var modvilligt 

 stemte mod de retspsykiatriske og sindssygeretslige interesser, og de var 

 endog nærved at faa omstødt hele vor biologiske sindssygeret — karakte- 

 ristisk nok med assistance fra medicinsk hold. Endelig blev bægeret fy\dt 

 til randen derved, at selve sindssygevæsenets centralstyrelse holdt paa at 

 nedbryde sindssygeloven. 



Til den psykiatriske misère kom økonomiske vanskeligheder. Vi skal 

 i et følgende kapitel lidt nærmere omtale, hvorledes mangelen paa asylpladse 

 gjorde sig stadig stærkere gjældende, og hvorledes loven af 27de Juni 1891 

 medførte, at der kom for dagen meget betydelige mangler og misligheder 

 ved sindss3'gepleien udenfor as3d. Forholdene var i det hele saadanne, 

 at gjennemgribende forbedringer var aldeles nødvendige, og det var klart, 

 at disse vilde koste mange penge. 



Det er let at forstaa, at der under disse forhold inden almenheden 

 groede op misnøie og uvilje mod hele vort sindssygevæsen, og denne 

 stemning blev rigelig næret ved avisskriverier og ved indflydelse af lig- 

 nende stemninger fra udlandet ^. Denne uvilje, der gjenspeiledes i Stor- 

 tinget, øvede naturligvis sin indflydelse paa alle vore asyler; men stærkest 

 rammede den Gaustad sindssygeasyl, der paa grund af den herskende 

 asylnød desværre led under en uforsvarlig overfyldning og de med en 

 saadan nødvendigvis forbundne, tildels alvorlige ulemper. 



Ligesaalidt som kontrolkommissionerne havde evnet at forsvare lovens 

 sindss3'geretslige ordning, ligesaalidt havde de formaaet at beskytte de dem 

 anbetroede asyler mod overfyldning og i det hele at holde dem paa høide 

 med de krav, som en moderne sindssygepleie stiller til gode asyler; og 

 skjønt instruxen var fælles for alle as3'ler, havde kommissærerne for de 

 private og kommunale asyler ikke engang kunnet hævde sin ret og pligt 

 til at føre den specielle kontrol med as3'lets økonomi. 



I 1892 indgav medicinaldirektøren (Bentzen) ti! Justitsdepartementet en 

 »Forestilling angaaende Sindssygevæsenet«-, i hvilken han udkastede en 

 plan for sindssygepleiens fremtidige udvikling, og i denne forestilling drøf- 

 tedes blandt andet spørgsmaalet om agerbrugskoloniers tilknytning til sinds- 

 sy geas3'lerne. Paa spørgsmaalet om kontrolkommissionernes sammensæt- 

 ning og kompetence indlod medicinaldirektøren sig derimod ikke. 



1 Den norske regjerings indstilling (der er overensstemmende med 

 Justitsdepartementets, statsraad Qvams, foredrag) til budget for statens sinds- 



1 En af Amalie Skram skreven fortælling vakte adskillig opsigt. 



2 Trykt som bilag til St. Prp. No. i Hovedpost V Kap. 8 for 1893. 



