l86 PAUL WINGE. M.-N. Ki. 



lig virke som Plejeanstalt. For Tiden indlægger imidlertid Christiania By 

 sine fattige Sindssyge der uden Hensyn til deres Helbredelighed.« 



For en rent praktisk og opportunistisk betragtningsmaade var ogsaa 

 et saadant syn paa sagen let forstaaeligt under datidens smaa forholde 

 med den ringe udsigt til, at staten — eventuelt med kommunernes hjælp — 

 i en overskuelig fremtid skulde kunne reise midlerne til at bygge sinds- 

 sygeasyler i tilstrækkeligt antal og store nok til at optage sindssyge uden 

 hensyn til deres helbredelighed. 



Peter Winge hyldede derimod en modsat opfatning. Han mente, 

 at ialfald de større bykommuner burde bevilge de fornødne midler til op- 

 førelse og drift af asyler efter det Majorske program, hvilke til enhver tid 

 burde holdes paa høide med tidens krav. De af disse kommuner, der 

 allerede havde sindssj'geasyler, burde i enhver henseende stille de samme 

 krav til disse og, saasnart en gunstig leilighed gaves, løse dem fra en- 

 hver forbindelse med andre anstalter; men at forcere kravet paa opløs- 

 ning af bestaaende forbindelser, som ved autorisationerne var godkjendte, 

 vilde efter hans mening hindre udviklingen af disse anstalter'. Først i 1874 

 fandt han tiden inde til at reise kravet paa, at Kristiania skulde flytte sit 

 asyl til et fritliggende sted og løse det fra enhver forbindelse med nogen 

 anden indretning. 



Overensstemmende med denne synsmaade og nærmest foranlediget ved 

 den forestaaende byudvidelse indgik Peter Winge den 9de Oktober 1858- 

 gjennem asylets kontrolkommission til Kristiania fattigkommission (O. T. 

 Ebbell, J. P. Olsen, Aars, C. Morgenstierne, Schreiner og A W. 

 Münster) med en forestilling angaaende nødvendigheden af en ny ud- 

 videlse af Kristiania sindssygeasyl. Foranlediget ved denne skrivelse an- 

 modede fattigkommissionen under 15de næstefter dens medlem brigadelæge 

 A. W. Münster samt asylets overlæge Peter Winge og inspektør H. 

 Klouman om at træde sammen med en arkitekt for at udarbeide planer 

 til udvidelsen samt overslag over de med denne forbundne udgifter. Ko- 

 mitéen henvendte sig til arkitekt Holtermann, og efter at have modtaget 

 hans overslag afgav den under 19de Mai 1859 sin plan, ifølge hvilken 

 asylet efter dens gjennemførelse vilde kunne modtage 120 sindssyge og 

 opførelsen koste 18500 Spd. Efterat asylets kontrolkommission, E. Thor- 

 sted, Otto Lund og Chr. Tostrup, samt stadsfysikus, fattigkommissionen 



1 Vi har tidligere (B. I s. 2361 omtalt, hvoriedes Kristiania by forlængst havde erobret 

 den af Kristiania fattigkommission bestyrede stiftelse: „Prinds Christian Augusts Minde", 

 paa hvis grund asylets bygninger var opførte. Vi har ogsaa omtalt, at fattigvæsenet i 

 1854 havde tilbageerobret bj-ens sindssygepieie. Fattigkommissionen var saaledes iiu 

 den autoritet, med hvilken man forst og fremst maatte forhandle angaaende den herom- 

 handlede sag. 



