1 91 6. No. II. LOVEN AF I7DE AUGUST 1 848 OSV. 1 97 



I September 1902 stod asylet faerdigt paa gaarden Ronvik ved Bodø. 



Vi havde saaledes nu 4 statsasyler, nemlig Renvik med 230, Eg med 

 260, Rotvold med 275 og Gaustad med 330 pladse, omtrent lige mange 

 for hvert kjen. Skjont ingen af disse anstalter er autoriserede i henhold 

 til sindssygelovens § i, var de dog alle institutionelt ligestillede og i fak- 

 tisk besiddelse af samtlige de rettigheder og pligter, som sindssygeloven 

 tillægger asylerne. Overensstemmende hermed optog de alle ogsaa baade 

 helbredelige og uhelbredelige sindssyge. Planen om en Damerow-RoUersk an- 

 stalt var saaledes opgiven, og om opførelsen af større eller mindre selvstæn- 

 dige pleieanstalter for statskassens regning blev der heller ikke senere tale. 



Loven af 27de Juni 1891 øvede i flere retninger en betydelig ind- 

 flydelse paa vor sindssygepleies udvikling. Den bevirkede en stærk stig- 

 ning i efterspørgselen efter asylplads, og den afslorede misligheder ved 

 den private forpleining, særlig i de store næsten ukontrollerede — eller 

 ialfald meget mangelfuldt kontrollerede — »kolonier«, som gjorde en hurtig 

 forbedring paatrængende nødvendig. Saavel de nye amtslæger som flere for 

 sindssygepleien særlig interesserede distriktslæger paatalte energisk disse 

 misligheder, og kravene paa hurtig bedring vandt gehør hos amtsmyndig- 

 hederne. 



Til disse forhold kommer vi nærmere tilbage under gjennemgaaelsen 

 af sindssygelovens fjerde kapitel; her skal vi indskrænke os til nogle be- 

 mærkninger om amternes indgriben i asylforpleiningen. 



Den af medicinaldirektør Bentzen anbefalede foranstaltning at knytte 

 mindre afdelinger til amtssygehusene til midlertidig optagelse af sindssyge 

 var dengang allerede gjennemført i Kristians amt. Distriktslæge Torp, der 

 havde været reservelæge ved Gaustad sindssygeasyl, foranledigede allerede i 

 1887 forskjellige forandringer ved amtssygehuset paa Lillehammer for at 

 g^jøre dette skikket til et slags nød-sindssygeanstalt; og i 1900 fik han op- 

 ført et annex til sygehuset, som blev særlig indrettet til at modtage sinds- 

 syge. Paa denne maade fik Kristians amt en art pleieanstalt, i hvilken 

 man kunde indlægge under uroanfald de i privat forpleining i amtet udsatte 

 sindssyge. 



Da det var afgjort, at staten ikke vilde bygge nogen pleieanstalt, tog 

 amtmanden i Akershus O. Furu sig med iver og interesse at sindssyge- 

 pleien i amtet, idet han nærmest havde for oie oprettelsen at en egen 

 pleieanstalt^. Sommeren 1898 besluttede Akershus amtsudvalg at optage 



1 Allerede i 1891 havde distriktslæge Lorentzen foreslaaet oprettelsen af en amts-pleie- 

 anstalt for sindssyge i Romsdals amt ; men dette forslag gav ikke anledning til nogen 

 forføining. 



