I916. No. II. OPTAGELSE I OG UDTRÆDELSE AF ASYLER. 2O3 



Den niaa være udfærdiget af to. og udstederne inaa ikke liave økonomisk 

 interesse i anstalten. (Sect. 48 og 49I. 



Angaaende vor paragrafs sprog skal vi anføre følgende: 



I den første sætning er ordet »Nogen« brugt substantivisk, hvilket er 

 præciseret ved brugen af stort begyndelsesbogstav. Det betyder altsaa 

 her en person, som ikke er noiere betegnet (jfr. tysk: Jeniandl. 



Angaaende brugen af partikelen »som«' skal bemærkes: 



Molbech anfører som betydning No. 2 » — til nøie at bestemme et 

 Subject, en Sags Beskaffenhed og Forhold (Latin qua). Deri handler 

 han som en retskaffen Mand. Som Fader bor han ikke gjøre det. At 

 være tilstede som Vidne — — — — .« 



Det danske videnskabsselskabs ordbog anfører: >■> — — Ofte angiver 

 da som ikke blot en Sammenligning men den Stilling og Egenskab En 

 har og i Følge hvilken han handler eller behandles — — — . - 



y\ knytter ofte som ikke blot til et substantiv, men ogsaa til et ad- 

 jektiv. Som Olding, som Barn, som Ægtemand, som Embedsmand, som 

 gammel, som ung, som gift, som syg o. s. v., hvorved vi betegner den 

 tilstand eller egenskab, hvori angjældende befindes. 



For betydningen af ordet »sindssyg <; har vi tidligere udførligt rede- 

 gjort og skal derfor blot henvise dertil. At ordet her er brugt substan- 

 tivisk, har loven betegnet ved brugen af stort forbogstav-. Udtrykket: 

 "Nogen som Sindssyg^< giver altsaa samme mening som: -en person, der 

 er 5indss\-g«. 



Vort lovsted benytter verberne s forlange« og >; fordre«: og § 13 har 

 »æske-. \'i maa derfor her redegjøre for betydningen af de to førstnævnte 

 verber ; og til klargjorelse af dette emne anser \ i det heldigt paa dette sted 

 ogsaa at behandle verberne »æske«, > begjære» og »kræve?, skjønt det første 

 af disse kun benyttes i § 13 og de to sidstnævnte overhovedet ikke an- 

 vendes i sindssygeloven. 



\'erbet »begjære« '^ betyder oprindelig kun at ønske at være i besiddelse 

 af noget, altsaa omtrent det samme som -attraa< . men ved videre udvikling 



1 Dansk og n. norsk som; g. norsk seMt ; g. svensk s/////; var oprindelig blot sammenlignings- 

 partikel og er i Eddadigtene kun brugt som saadan. I klassisk gammelnorsk er den 

 allerede anvendt som relativ partikel. Senere udviklet til relativt pronomen. Gotisk 

 saiiia : den samme; jfr. g. h. tysk saiiui, adverb.: paa samme maade. 



- Saavel ^L\jors udkast som den kgl. prp. skriver her ordet „sindssyg" med lidet for- 

 bogstav. Den orthografiske rettelse er gjort af stortingskomitéen. 



3 Af det tyske v. begelneti (jfr, dansk gjerrig), som hører sammen med g.h.tysk ger, 

 n. norsk gjer; begjærlig, g.h.tysk geröu: begjære. Indoeuropæisk rod glier: begjære. 



