204 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



har det faaet betydningen : fremsætte ønske om at komme i besiddelse af. 

 og videre: ansøge eller anmode om, forlange. 



Verbet »æske« ^ betyder oprindelig søge, dernæst søge at opnaa noget. 

 Den største del af begrebsomraaderne for »begjære« og »æske« dækker saa- 

 ledes hinanden, og ordene er følgelig næsten synonyme. 



Verbet »forlange«- betyder ifølge Molbech: attraa, tragte efter, og er 

 saaledes næsten synonymt med »begjære«. Han anfører dog: »Forlanger 

 synes mest at bruges om en ligefrem ytret Begiering af det man har, eller 

 troer at have, Grund til at kunne begiere.« 



I nutidens sprog vil man neppe til teknisk brug anvende »forlange«, 

 medmindre man vil betone sin moralske ret til at erholde det begjærede. 



V. »fordre« 3 har en endnu stærkere begrænset eller skjærpet betyd- 

 ning, idet dette ord utvilsomt indeslutter en paastand om, at man har ret 

 til at erholde det begjærede. 



Verbet »kræve«-* er det stærkest begrænsede og skjærpede af den her- 

 omhandlede række, idet der heri ikke blot ligger en udtalelse om, at man 

 har ret til at erholde det begjærede, men ogsaa om, at man har til hensigt at 

 fremtvinge denne rets opfyldelse. Ordet »krav« er benyttet teknisk i N. L. 

 5—13—45 og D. L. 5—14—47. 



Müllers ovencit. danske synonymik har efter Sporon følgende ud- 

 vikling: »Man esker det, man bør have; fordrer det man vil have; 

 kræver det man skal have; forlanger det man ønsker at have.« 

 Molbech mener, at den korrekte danske sprogbrug ikke har fixeret be- 

 tydningen af de omhandlede ord saaledes som i Sporons række angivet. 

 Vi antager ogsaa, at denne ikke er helt adæquat, men dog tilnærmelsesvis 

 rigtig. At betydningen af »forlange« i nutidens sprog er stærkere skjær- 

 pet end efter Sporo.ns definition, kan neppe benægtes; ialfald er saa til- 

 fælde i den i Norge benyttede danske sprogbrug. 



Der kan dog neppe gjøres nogen anmærkning ved sindssygelovens 

 brug af verbet »forlange« ; tvertlmod maa det indrømmes, at ordet i nær- 

 værende paragraf passer meget godt i modsætningen til »fordre«. Det 



^ Dansk æske (jfr. m.h.tysk eschen, g. h. tysk eiscôn, angelsachs, âscian, sanskrit icclidli). Indo- 

 europ. rod is. (-<- sk præsensuffix) : søge, onske. 



2 V. er dannet af adj. lang (urbeslægtet med latin loiigus). Gotisk laggs, hvis grund- 

 betydning antagelig er: udstrakt. Deraf norsk v, laiiga: lyste efter noget, række haan- 

 den efter, række, længes. Videre, under paavirkning af tysk v. verlangen : forlange. 



3 Af det tyske v. fordern, som ifølge Weigand betyder: „zu erkennen geben, dass es 

 womit vorwärts kommen solle, dann dass es man haben wolle oder müsse". V. er 

 dannet af vorder, g. h tysk: fordar (kompar., jfr. Tipôrepos), jfr. gotisk /aura. 



* Afledet af s. krai-; norsk krevja; angelsachsisk cravian: stevne for retten; engelsk 

 crave: hige efter. Beslægtet med kraft, g.norsk kraptr. Indoeurop. rod krab med 

 grundbetydning: fast. 



