238 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



Vi antager, at ordet i vort lovsted nærmest er brugt i den af Mol- 

 bech som no. 3 og af det danske videnskabsselskabs ordbog som no. 2 

 angivne betydning, uden dog at være helt dækkende. 



Substantivet »Orden« er det latinske ordo ^ Dets danske betydning 

 bestemmes af Molbech saaledes: 



»1) Følge, hvori flere Gienstande kommer efter hinanden, ell. have 

 deres Sted v. Siden af hinanden — — — — — 2) flere Gienstande 



eller Deles indbyrdes rigtige ell. passende Forhold og Forbindelse i 

 deres Følge ell. Sammenstilling (mods. Uorden). — — — — — 



3) Overeensstemmelse i Handlinger, der skee samtidigen, ell. i en vis 

 Følge; tilbørlig Indretning, Skik og Rede — — — — 4) Den v. 



almindelige Love ell. Forskrifter bestemte Gang ell. Følge i det som skeer, 

 i Handlinger, Begivenheder og Forandringer. — — 5) Regel, Forskrift, 

 hvorefter Handlinger i deres Følge og Forbindelser skulle indrettes (siel- 

 den). — — — — — — 6) Et Samfund, der har forenet sig t. et 



vist Øiemed og vedtaget visse Regler, at følge. — — — — — — « 



Det danske videnskabsselskabs ordbog har omtrent den samme over- 

 sættelse. 



Vi antager, at ordet »Orden« i vort lovsted er benyttet i åen af Mol- 

 bech som no. 4 anførte betydning. 



Efter dette skulde altsaa vort lovsteds udtryk: »den offentlige Orden« 

 kunne defineres som »den skik og opførsel udenfor hjemmet, som ved lov 

 eller anden bindende forskrift, i tilfælde ved anvendelse af magt, søges holdt 

 i hævd«. 



Substantivet ^Sikkerhed« er afledet af adjektivet »sikker« (ældre dansk 

 sekker), der er det tyske sicher, som er en omdannelse af det latinske 

 securus^. 



Molbech definerer »sikker« : 



i) som er uden Fare, fri for Fare, tryg — — — — — 2) som 

 man trygt, uden Fare kan bruge, betjene sig af — — — 3) som ikke 

 tager feil, ell. som man kan lide paa, vis — — — 



»Sikkerhed« forklares med: »Beskaffenheden, Tilstanden at være sikker; 

 Tryghed«. 



Vort lovsteds udtryk »den offentlige Sikkerhed« kan formentlig defi- 

 neres som »den tryghed for den ukrænkede nydelse af høiværdige rets- 



^ Af V. orior: opstaa, blive synlig, afslamme; græsk onrvui: drive til, tilsk3'nde, foraar- 

 sage. Jfr. norsk riiiiii (v. rennal, spire, busk, gotisk rims, løb. Indoeuropæisk rod ant. 

 er? med betydning „skyde frem". 



2 Af se og ciira, altsaa egentlig „uden omsorg". 



