264 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



sindssyge, »som er saa moralsk udartede eller samfundsfarlige at — — — «. 

 Her er altsaa opstillet et enten — eller mellem »moralsk udartning« og 

 »samfundsfarlighed«; og tilstedeværelsen af en af disse tilstande er altsaa 

 efter lovens ordlyd tilstrækkelig til at begrunde interneringen. Disse ud- 

 tryk er imidlertid saa lidet exakte, at der ikke af dem lader sig udfinde nogen 

 klar mening. Hvad angaar udtrykket »moralsk udartet«, skal bemærkes, at 

 dette ikke volder nogen sproglig vanskelighed. At »udarte« betyder nemlig 

 at blive ringere eller slettere, end det hører til arten, og forudsætter alt- 

 saa en pejoristisk udvikling. Den forvorpne kan saaledes siges at være 

 moralsk udartet, eftersom forvorpenhed forudsætter en fordærvelse i sindet; 

 men ved at konstatere en moral-insanity har man godtgjort, at tilstanden 

 beror paa en oprindelig tilstedeværende defekt af den elhiske udvikling, og at 

 altsaa immoralitet ikke skyldes — eller i ethvert fald ikke udelukkende 

 skyldes — en moralsk (o: ethisk) udartning. Men immoraliteten kan være lige 

 generende, naar den skyldes en oprindelig udviklingshemning, som naar 

 den senere er erhvervet; og det er ikke rimeligt, at loven har villet lade 

 immoralitetens genese være afgjørende for besvarelsen af spørgsmaalet om 

 interneringens iværksættelse. Loven har heller ikke hidtil været praktiseret 

 ud fra en saadan forstaaelse. 



Men selv om man i strid med sprogets fordring udvider udtrykket 

 »moralsk udartet« til ogsaa at omfatte moral-isane, er vi ikke dermed 

 hjulpne. Lovstedet forlanger jo en bestemmelse af udartningens grad. 

 Ikke enhver grad af moralsk udartning kan begrunde internering i kri- 

 minalasyl, men kun en saadan, som gjør vedkommende uskikket til be- 

 handling i et almindeligt sindssygeasyl. Men hvorledes skal vi bære os ad 

 for at bedømme, om denne grad er naaet? — særlig naar patienten aldrig 

 har været i sindssygeasyl. Skal »udartningen« have givet sig et saadant ud- 

 slag, at den kan befrygtes at ville udsætte andre for fare, for exempel ved 

 sexuelle forlokkelser eller voldshandlinger? 



Hvad betyder ordet »samfundsfarlig« ? Er det det samme som »farlig 

 for den offentlige sikkerhed«, og i bekræftende tilfælde, hvorfor er da ikke 

 dette udtryk valgt? Her er vi atter inde paa dette: »saa« [o: i den grad) 

 og graden maalt i forhold til skikketheden for behandling i et almindeligt 

 sindssygeasyl.- Det hele er ugjennemtænkt og uklart, og noget tilfreds- 

 stillende svar paa vort spørgsmaal lader sig ikke give. 



Den theoretisk rigtige og eneste praktiske løsning af disse vanskelig- 

 heder er efter vor mening den, at udslette af loven alt om moralsk ud- 

 artning og samfundsfarlighed og isteden indsætte en bestemmelse om, at 

 ingen maa interneres i kriminalasyl, før der foreligger erklæring for, at 

 han er sindssyg og farlig for den offentlige sikkerhed. 



