I916. No. II. BEHANDLING OG FORPLEIMNG UDENFOR ASYL OSV. 315 



>indelukket« i § 15 anvendes i udtrykket: «indelukket i sit Hjem:>, hvilket 

 bevirker en let betydningsnuance. Man vil nemlig lettere bruge v. «inde- 

 lukke», naar der tales om et hus, særlig et stort hus med mange værelser, 

 en anstalt eller en b}', end naar der tales om et mindre rum, i hvilket 

 tilfælde man vel vil foretrække <; indespærre». 



Dette sidste verbum kan dog ogsaa benyttes om et storre sted: . ex. 

 en hær er indespærret i en beleiret by; men her vil man dog vistnok 

 foretrække «indeslutte». Den til grund for den her omhandlede anvendelse 

 af disse ord liggende sprogfølelse kan vel have foranlediget Major til i § 

 4 at skrive »Indespærren«, men i § 15 »indelukket«. 



At samme paragraf (§ 15) benytter baade »indelukket« og »indespær- 

 ret«, er en feil, der ikke skyldes Major, men, som vi nedenfor skal om- 

 handle, indkom under Stortingets behandling af den kgl. prp. Men at 

 denne feil blev begaaet, viser jo, at man ikke har passet noie paa sproget, 

 hvad der naturligvis gjer det tvilsomt, om man er berettiget til at lægge 

 nogen vægt paa det her omhandlede ordvalg. — 



§ 16 har udtrykket »ubændige eller rasende Sindssyge«; og vi skal 

 herom bemærke folgende: 



Adj. »ubændig« er optaget i dansk fra det t3-ske »unbändig« ^. 

 r'MoLBECH oversætter: «utæmmelig, ustyrlig». Det danske \'idenskabs- 

 selskabs ordbog har: «vanskelig at styre, tøileslos». 



Angaaende betydningen af participet «rasende^> skal bemærkes: 



Molbech oversætter v. «rase»-: 



i) Giere stærk Tummel, heftig Støi og Oprør; være i voldsom Be- 

 vægelse. 



2) Handle i høi Grad mod Fornuften, enten i Lidenskab ell. af 

 Uforstandighed. 



Det danske Videnskabsselskabs ordbog oversætter: 



i) Er fra Sind og Sands, er forstyrret, ude af sig selv. 



2) Tager galt afsted, sværmer, farer frem som Rasende, støier, 

 larmer. 



Angaaende den tekniske betydning af participet «rasende» henvises 

 til, hvad vi herom har anført i iste bind, navnlig i første kapitel. Vi skal 

 her bemærke følgende: 



1 Af samme stamme som dansk v. binde (subst. baanci), norsk binda, gotisk bindan, ags. 

 bindan, engelsk bind, g.h tysk binian, sanskrit bandh. Indoeur. rod bhendh. Jfr. græsk 

 neïaua taug. 



2 Dansk rase, norsk rosa, tysk rasen, ags. ræsan og rdsettan: fare med stærk fart, være 

 yderst voldsom. Germ, rod ras i aflydsforhold til indoeur. rod ros (urbeslægtet med 

 rus). Jfr. græsk v. homéco flyder, strømmer, iler, subst. eomr^ : rask bevægelse, trængen 

 paa. 



