24 FRANCIS HARBITZ. M.-N. Kl. 



A}iliaiig. 33. 86/1916: 25 aar gl. mand tilhorende en iVisk slægt. 

 Siden barneaarene har han hat kjertier paa halsen. Sommeren 191 5 ogsaa 

 en »kul« paa venstre side av halsen; denne er siden stadig vokset; samtidig 

 hoste; han arbeidet dog til slutningen av oktober 1915. Noget før hadde han 

 begyndt at taa feberanfald. Han blev indlagt paa RH. 's med. avd. B ^^/^ 

 1916 (nærmest under diagnosen »malign granulamatose«\ 



Der fandtes pigmentation av huden i ansigt og paa hænder. Betydelig 

 svulst av lymfeglandlerne paa begge sider av halsen; glandlerne var faste og 

 haarde, Desuten tegn paa en lungelidelse. Nogen anæmi (farvekraft 65 — 70 

 "/q, rode blodlegemers antal 3,5- 4,4 mill.». Død under tiltagende dyspnoe 

 og kollaps --/^. 



Obduktion 86 — 1916 viste væsentlig følgende: Paa begge sider av 

 halsen var der et sammenhængende konglomerat av sterkt svulne lymfegland- 

 ler ifra hasselnøt- til vel dueeggstore\ de største opad baktil under kraniet; 

 de mindste nedad mot jugulum, her gaaende over i lignende svulne glandler 

 langs trachea, tilsjmeladende uten avbrytelse. Disse glandler er haarde, faste, 

 viser en jevn gulhvit homogen snittlate. Lignende glandler findes foruten 

 langs trachea ogsaa i bifurkaturen og i bilus av lungerne, derimot ikke ut- 

 over langs bronchierne lOg ingen gjennembrud av bronchier). Videre er de 

 retroperitoneale ^men ikke de mesenteriale) lymfeglandler forandret paa samme 

 maate; op under diafragma er de næsten gaaseeggstore, nedover avtar de 

 fort langs aorta og art. iliaca ; ingen svulne inguinalglandlerX Videre fandtes i 

 lungerne knuter bestaaende av konglomerater av tuberkler, især talrike og 

 store i de ovre lungelapper ; en enkelt knute er ramollert med pyopneumo- 

 thorax som resultat i dodsaarsak . Endelig et par store tuberkuløse knuter i 

 yiyrenie. 



Epikrise: Saavel sykehistorien som sektionen viser at der her har 

 foreligget en gammel 13'mfeglandelaffektion (fra barndommen av', som nu var 

 saagodtsom generelt utbredt. Muligens er den begyndt lokalt paa halsen og 

 har herfra utbredt sig kontinuerlig ilymfogent?) og fra hals til bryst og 

 abdomen ( ?l Der er intet i veien for at lungeafifektionen kan være opstaat 

 hæmatogent ikfr. ogsaa knuterne i n3'rerne ). 



Gjennemser man kasuistiken over disse generelle lymfeglandeltuberku- 

 loser hos voksne, reiser sig straks det spørsmaal: Hvordan opstaar de? 

 i) Til satumc tid eller til forskjellig tid og ved infektion ad forskjellige 

 veie? 2) Utbreder de sig fra et sted ad lymfogen eller liæmatogen vel til 

 de andre steder? 3) Endelig, hvilke er deres folger — især med sekundær 

 liuigctitherkiilose eller andre dødelige lokalisationer for øie? 



Det er utvilsomt at en hel række tilfælder skyldes en invasion did for- 

 skjellige veie og ofte vistnok til forskjellig tid\ navnlig er dette tilfældet 

 hvor lymfeglandelaftektionen er partiel, om end tilstede saavel paa halsen 

 som i bryst og underliv, altsaa diskontinuerlig; dernæst hvor den tydelig- 

 vis har forskjellig alder paa de forskjellige steder o: er stanset (inveterert) 

 paa et sted, f. eks. paa halsen, og frisk, med nye utbrud av tuberkler paa 

 et andet sted. Dette kan især være tydelig hvor den generelle lymfe- 

 glandelaffektion opdages tilfældig, er forholdsvis let overskuelig og let at 

 finde rede paa. Tildels ligger ogsaa infektionskilden like i dagen, nemlig 

 i en tuberkuløs far eller mor, hvorfra en gjentagen smitte let kan tænkes 



