589. 



SALIX PURPUREA. 



RÖD-PlL. 



RÖdviäe, Rödvie. Dan. Seipillf Riidpill, Tydsh pill. Isl. 



Raiidavidir. Tysk. Turpurrothe Weide, rothe Bindweide, 



Bachweide , Sandweide. Höll. Paarsche Ifilg. Eng. 



Purple Ifillow, smootJi narrow leaved Willow. 



Bladen omvändt lansettlika, sågade, glatta, de 

 nedersta motsittande. Spiran oskaftad, egg- 

 rund med et ganska kort märke. Ståndare 

 en enda. 



Linn. Syst. Nat. la. a. 648. to. — Fl. Sv. 884- — Sp. pl. ed. TVilld, 

 4. 672. 36. DioEciA, Diandria. — Liljebl. Sv. Fl. 3. 390. la, SAMKUtn» 

 »tskiljd. — Pers. Syn. pl. a. 600. 36. — Retz. Fl. oec. 641. 



E, 



ihuru mindre allmänt vild, träffas i Södra Sverige Röd- 

 Pilen, på lös och fuktig jord: en buske ända til 3 alnar 

 hbg. Enligt Herr Retzii upgift förekommer den likväl 

 vid boplatser, der den både til prydnad och nytta plante- 

 ras, hvilket sker med lika lätthet, som med de flesta sam- 

 släglingar, medelst vårtiden nedsatta qvistar, som öfver 

 sommaren flitigt vattnas. Väl har man funnit den^ plan- 

 terad i jordvallar, sammanbinda dem; men som de späda 

 qviständarne ätas gerna af getter, och stundom af hästar 

 ©ch nötboskap, är ingen hägnad af denna buske at för- 

 vänta Deremot lemna dess långa, risiga, smidiga och 

 smala grenar en rik tilgång på vidjor til hvarjehanda 

 Landtmanna behof, såsom vid halmtaks bindning, korgars 

 förfärdigande o. s. v. Dess inre svafvelgula bark nyttjas 

 äfven med fördel til gul färgning. 



Denna pilart har, i likhet med flera andra, varit min- 

 dre väl bestämd; således Hnner man den i Hojfmans an- 

 nars förträfHiga historie öfver slägtet sammanförd, efter 

 Haller och Ehrhardt , med Salix helix, från hvilken den 

 så väl genom sina röda grenar och mindre lansettformade 

 mestadels allmänt uptil skiftevis sittande blad, som för- 

 nämligast genom sina eggrunda spiror, med icke utdragna 

 märken, och smalare hängen, ar väl skiljd. Den sednares 

 yttre bark ar ock mera gulagtig , bladen vid basen bre- 

 dåre , och uptil allmännast mot hvarandra sittande. Den 

 har ock större syulstigare hängen på längre skaft mer af- 



