TRIENTALIS europjKA. 



Europeisk Trientalis. 



JDufJiulla. Norsk. Hvidsörinen, Stjernehlomma, Skowpryd, 

 Skogpry, Fager blom, Fager guld, Qvitsej, Öjnegräs. Dan. 

 Vintergrön, Skomtjerne. Tysk. Das HernblilmcJien , 

 "SternkrajiC, Majierbhime , Schirmkrant. Eng. Cheeckweed , 

 Jfintergreen. Fr. Trientale, Pirolh des Alpes» 

 Ahine des Alpes. 



Bladen förenade i en omkrets kring stjelken, 

 olika stora, lansettlika, helbräddade. 



Linn, Syst. Nat. n. 259. 1. — Fl. St. 826. — Sp. pl. ed. VTilld. a. 

 aSa. I. — Hbptandria, Monogynia. — LiljehU Sv. Fl. Tiomärhinc, 

 EaqTinnad, — ReCz, Fl. cec. 725. 



X å skogbeväxta ställen, der den liksom synes efterträda 

 Hvitsippan, ger denna stjemlika, snöhvita blomma en fäg- 

 nande prydnad åt Maj och Juni månader. Dess likformiga, 

 platta blomkrona är, såsom blomfodret, vanligen yidelt; 

 sällan 5, 6, 8, grdelt. Ståndarne 7—8, någon gång 5, 6 

 å 9 til antalet. Frukten utgöres af et torrt bär. Af Trien- 

 talis är ännu icke känd mer än denna art; om man ej 

 för sina något smalare lansettlika tilspetsade, sneda blad, 

 derifrån vill, med Pursh, (kanske icke utan all anledning) 

 skilja den Nord Amerikanska, hvartil Michaux likväl icke 

 funnit nog skäl. 



Frän en något knolig, med mänga trådar fullsatt fler- 

 årig rot;, upkommer med enkel uprät stjelk den Europei- 

 ska arten , til en höjd af 4 tum eller i fot, (hvilket gifvit 

 anledning til släginamnet). Roten ger årligen sidoskott , 

 hvflrifrån bildas nästa års planta. Stjelken har nertil en- 

 dast skiftevis sittande, strödda, helt små, åt roten til, allt 

 mindre blad ; men i toppen mer än i tums långa samman- 

 förda (conferta, ej i krans sittande,) lansettlika glatta 

 ådriga blad, af hvilka det öfversta är störst, alla nästan 

 horisontelt utbredda. Emellan bladen upskjuta allmännast 

 en, ofta a, sällan 3 blommor, på hvar sitt blomskaft. Blom- 

 fodret utgores af 7 syllika småblad; blomkronan är delad 

 ända til basen och qvarvarande. Siåndarnes antal är all- 

 männast 7; men stundom ock 8—9, de äro trådformiga med 

 violettröda knappar. Fruktknuten ofvansittande och kloc- 



