SgS. 



som till snickararbeten fastare, jemnare ocli livitare. Lajjpen 

 finner den tjenligare än nägon ainiau till sina små liusge- 

 rådssaker, som i anseende till dess kringvandrande lefnadssätt 

 böra i högsta grad vara lätta och sega (eller icke fallna för att 

 spricka hvarken af stötning eller omhytliga elemenLer); men 

 Imruvida den mer eller mindre än vanliga Alen nnder 

 vatten använd till bj-ggiiader hårdnar och liksom förste- 

 nas , är icke af erfarenheten bekant, ehuru, om sådant 

 härrör af föjening med iernhaltig jord, det icke synes 

 kunna blifva mindre. Hela trädet innehåller nämligen ett 

 renare eller mindre klibbigt sammandragande ämne (Ad- 

 stringeus. Tan ni n), som gör det brukbarare till garf- 

 ning och svarlfärgning. Med dess bark bereda Lapparna 

 och andra så väl Lapplands som tillgränsande orters in!)yg- 

 gare sina skinn-benkläder, hvilka till så hög gi-ad förena 

 smidighet med förmågan att emolstå och utehålla vatten: 

 egenskaper som i dessa trakter sä väl behöfvas och livar- 

 förutan beboeligheten måhända i nägon mån än vidare in- 

 skränktes. Afven såsom Medicin bruka Lapparna att med 

 barkens afkok tvätta sina barn mot kläda och utslag i 

 huden. Dess löf såsom fÖga klibbiga och mindre beska 

 än Klibb-Al ens äga mycket företräde till föda åt bo- 

 skapen säi'deles iären. Fröhängena mogna tidigare, hvilket 

 äfven sjrnes lätta deras användning till svartfärgning , alt 

 gifva skrif bläck en behaglig bläaktig färg, o. d. — Föröfrigt 

 konuner detta träd vilda djur till godo ; renen o. d. äta 

 gärna dess löf, foglar de oljhaltiga Iröen o. s. v. att icke 

 anföra m)'^cket om annan förmån deraf i natur<;ns inrätt- 

 ningar, hvai-af menniskan äfven kan begagna sig, såsom 

 att stadga elfstränder o. d. st. särdeles dem som äi-o san- 

 criga, der den i anseende till sina längre rötter är tjenli- 

 gare än den allmänna Alen. Af samma skäl och emedan den 

 mera tål torka synes den äfven fördelaktigare att starlga 

 flygsand och derutinuan biträda Tallen jiå fuktigare ställen. 



I Vermlands östra bergstrakt förelcommer en ff)ränd.rini: med 

 cljupt inslcurna lö^ hvilken bärhns är .'ifbiulafl. Det är märkvär- 

 digt ott dylika förändringar af närslägtade träd också förekomma i 

 till4;ränsande trakter: af Klibb-Alen vid siön Yngen i samma 

 landsort, af allmänna Björken rid Ornäs i Dalarna. Sådant tyc- 

 kes antyda en gemensam orsak, och det så myrket mera som alla 

 dessa förete sig så sparsamt, att man blott funnit ett eller annat 

 träd af hvardera sorten, som synes närma sig til! en vanskaplighet. 

 J\Tan vet att på svedjefall särdeles förändrade växter uppkomma! 



Tab. fig. 1. föreställer en qvist tagen i Vermlands bergslag om 

 bösten, med nästan mogna frökottar och blifvande blomhängen på 

 den nu bladägande utgreningen; (att belasta tabellen ined nåpra 

 riktigt utslagna blomhängen, har man ansett mindre nödigt då så- 

 dana förut äro gifna af Alnus.glutinosa). a. ett fjäll med sina tv3n- 

 jie fröhyllen. b. ett af de sistnämnde pa längden skuret, c.j det- 

 samma på tvären. -- 2 den förändringen som har inskurna ^blad 

 {^etuia pinnata) Vet. Ac. Han dl. 1790. 5. l3o. t. 5. 



