^99- 



PILULARIA GLOBULIFERA. 



(Klo ting Liljebl.) 

 Linn. SveC. n. 9-0, Cryptooamia Filices: RhiiospermiKi 



_/\_r också cii vattenväxt, icke minclre ovanlig både till 

 sin A-äxtort och beskaffenliet. Såsom i hög grad Ciypto- 

 gamisk eller i saknad af tvänne tydliga kön hörer den ic- 

 ke mera till blomsterna, ntan i alla afseenden till de mest 

 lönliga växter. Växten består blott af tagelfina blad och 

 rot , med klotrunda frukter till form och storlek soin 

 2)iiler eller liampfrö. Den cg^^nitliga rotstamnien kryper 

 på dyen eller jorden på ställen som äro knappt öfvertäck- 

 ta af vattnet , och utskickar ömsom tagelfuia rottrådar och 

 lika fina blad, som först de uppskjuta pä spetsen äro rul- 

 lade (som en urfjäder). Mellan bladen sitta de klotrunda 

 frukterna, som äro blott af ett enda slag och den enda 

 fröredning sona finnes på växten. Inuti dessa frukter äro 

 fyra afdelningar uppfyllda öfverst med ett finare slags 

 frön, nederst med ett gröfre slag. Dessa två slags frön 

 är nästall den enda likhet som växten visar med Isoetes , 

 den enda af alla svenska växter med hvilken den tjxkes 

 äga någon t3rdlig slägtskap. De till Pilularia ännu mera 

 föi'vandta växterna måste vi söka utrikes och igenfinna 

 dem i Marsilea tetrapjiylla m. fl. som utgöi'a en egen 

 liLen Flock inultr nanni af lihizosperTnce såsom ägande 

 frukten f orent med roten. Pilularia är således en växt- 

 form, som kommer från södern och hos oss icke långt 

 fortgår. ÄJan finner den i Skåne omkring Christianstad 

 mycket ynmigt; också på vesti'a sidan af landet emellan 

 Ingelslorp och Engelliolm; i Hallands södersta del nedom 

 Hasslöf; i Blekingen vid Nätrabyå utmed Gredby , i Thoi- 

 lianni o. fl. st., pä Gothland i Fröjds socken. Således 

 t3'-ckes den egentligen tillhöra af sött vatten öfversvämma- 

 de ställen nära södra hafskusterna. Man har icke funnit 

 den upp i landet mer än vid Diö i Småland, dit den 

 tyckes uppstigit efter Helgeäns stränder. Att den pä of- 

 vannämnde ställen är tjenlig att betäcka och sannnanbinda 

 isynnerhet den lösa sanden och att således bidraga till lan- 

 dets bibeliållande och tilltagande samt att åan derigenoni 

 blir till nytta i naturen, S3aies otvifvelaktigt, äfvensom att 

 den kan tjena vattenkräk tiU föda ; men någon mera o- 

 medelbar nytta deraf tyckes icke vara att hoppas. 



Hufviidfigiiren föreställer växten så lång som man vanligen får 

 upp den i slutet af Junii rafir.ad vid ChrisUanstad i Skåne. a. iruk- 



