6oo* 



ISOÉTES LACUSTRIS. 



Braxnagräs. 

 Linn. Svec. n. gSi. Cryptogamia FUices : Tetradldymx* 



'emia med mera skäl än någon annan sa kallade sjö- 

 växt, emedan den finnes djirpt under vattnet pa sjöarnas 

 botten, liar blifvit nämnd i det föregående såsom något 

 beslägtad med Pilularia , men den är mycket mera för- 

 vandt med Lycopodium , isynnerliet med de arter devaf, 

 som hafva tvä slags frön i särskildta frukter, livai^pä vi snart 

 konlma att anföra exempel. Dessa växter sta väl när- 

 mast O r m b u n k a r 11 a , men den egna sammanfogning 

 af frön, som vi anmärkt hos de fleste af dem, liaiVa 

 gifvit oss anledning att kalla dem Fj^r t villi ng s v äx t e r 

 (^Tetradldymoe). Sädana växter liafva enrnmmiga frö- 

 hus. Bland dem utmärker sig Isoetes med icke uppsprin- 

 gande fröhus, som alltid äga en stor mängd frö inom sig, 

 och till största delen sitta inom bladens hinnor och la- 

 stade vid dess ryggnerv (alldeles icke vid roten säsoni 

 hos Rhizospe7'ince , ehuru nära derintill). Fröen äro af 

 tvänne slag, men icke blandade i samma fröhus, utau 

 sittande i särskildta. Växten skiljer sig förijfrigt derintnl 

 att den är utan stjelk, med ofta llere tums läiiga blad, 

 som utanpå äro nästan trinda , inuti fyrrummige. Den 

 tyckes egentligast tillhöra vår nord, der den växer i hö- 

 gre bergstrakters med rent vatten försedda sjöar, olta till 

 llere famnars djup under ytan, och som det tyckes ju dju- 

 pare dess större och rakare. I sädana trakter förekom- 

 mer den allt upp ifrån Lappmarken ända ned till södra 

 delen af Smaland i sjön Möckeln och till Blekingen i iSä- 

 trabyä. Den intager i sjöarna ställen som annars skulle 

 vara blottade frän växter, lenmar der säte för åtskilliga 

 vattenkräk och är således visst af mycken betydenhet i 

 naturens inrättningar. Att åi.m under Braxncns lektid 

 upprotas af denna fisk är ganska bekant , och således må- 

 ste den vara af värde f ör (lensamnia , ehuru vi icke sä 

 noga veta pä livad sätt, Äfven uppiyckes den af Änder 

 och kallas derföre af somlige för Ann gräs. Det berät- 

 tas också att man i Norrige skall gifva den såsom föda åt 

 boskapen. Någon säkrare och betydligare nj-tta känner 

 man icke af denna synnerliga växt. 



Tab. föreställer ett stånd taget p§ si dlupt vatten att aldrfg 

 dess rörelse rSkat bladspitsarna (i Jivilket fall de Löja s'g utåfi. 

 a. nedre delen af ett blad med fröhus som innehåller frön af det 

 större slaget, b. detsamma efter längden inifiån utåt tuskuret, så 



