RAPHANUS Raphanistrtjm. 



Akcr-4lättika ( Krampfro Linn.) 



Skidorna perbandslika (med en rad af frön), strim- 

 inlga, mångledade, längre äii styleii. Bladen lyi*~ 



forjniga. 



Linu, ¥[. Sv. n 612. "SVahletib. Fl. Sv. n. 760, Tj;ttiadyna.:«i.A, 

 Siliquosx. llelz.. D. occ. p. 583. Whislling ekon, 4, p. 78.-5, p. 278. 



VJ^anska f;i växter liafva faLt den vanrygtade äran att gifvai 

 jaamn åt egna sjukdomar, som de skalle iororsaka ; och man 

 skulle minst vänta det i Sverige, swm visst icke liar niänga 

 giltväxter i jcmlörelse med andra länder, och aldraiuinst att så- 

 dant der händt med en växt tillhörande den så o.skyldiga kål- 

 klassen. Man har således här att lormoda någon ting oiVer— 

 drilvet, men .som just deriöre icke saknar all skälig anled- 

 nijig. Linné iaini att den så kallade Urag sjukan hulVud— 

 sakligast kommer .if osund sätl , och att i denna säd ingen-r 

 ting var så skadligt som frukten af denna A k e r- Pi atti ket 

 (Rapha/iistru,/i), hvaraf han tog sig skäl att, sannerligen; 

 med en sLor namngllvares högt diifna rättighet, kalla heloi 

 sjukdomen sa-som förorsakad af denna ört för Haphania,ett< 

 namn som gonom en viss likljudigliet med Ma nia och: 

 dylika fasligheler kan t\"ckas icke så illa passa för den ohygg- 

 liga sjukdomen. Således har denna ört fått en stämpel af. 

 fiU'ligliet och iaslighet större än många de starkaste Indiska- 

 gifter, och det uLan tvifvel till största delen oförtjent, så- 

 s-om varande i alUi aiseenden nära förvandt med den så o— 

 skyldiga Tr ä g å r d s-Rä t tika n (Raphanus satlvits). Lik- 

 väl huru sätt oskadliga saker snart kunna biifva ganska skad- 

 liga skall nedanför något 10rklai'as. 



Ä ke r-R ätt ikan är verkligen nära slågt med Trägårds— 

 rättikan, (som också^ namnet Ruplianifitrivni innebär), men; 

 mycket smalare och- enklare till alla delar, livilken egenskap; 

 iirukteti går så långt att den, i stället för två rader af fröir 

 (hos Trägår d s - llättika n), lår blott en rad.. Tillika, 

 märker man i h-ela ötten en stiJrre hårdhet eller seghet,, 

 livilken tyekes stå i samband med det Jiårda nästan nötlikai 

 skalet omkring hvart frö, sonr mest utmä.vk(-v R'iph a nistrunv- 

 (A. k e r— Rät t i kan) och i synnerhet gifvil ilere örlkännare an- 

 ledning att skilja det till. slägte, hvilkot andre med oss dock 

 icke gilla , emedan större eller mindre håi-dhet så svårligen- 

 tan bestäinma slägtet. Roten har vipp emot jordbrynet nå— 

 gTa knölar eller utvidgningar af stark rätlikesmak. Sjelfva. 

 örten ser temli£;en obetydlig ut, nästan som en vanlig åk e r- 

 Äejiap, blott litet saftigare och glattare. Blommorna äro 



