624 



Således Icommer KällLrassen att i Botaniken Iter sjnns under sTtt 

 camla officinella namn Nasturtium aquaticum, som också passar den 

 bältie såsom hafvande a(seeiido på dess krsft att med sin duiist sticka 

 i näsan. Uii S\ensk Botanik har förut ingen af släglet blifvit gilveiu 

 Vi fa iåledes anföra att Källkrassen är den enda blfmd svenska 

 arterna, som har hvita blommor, hvilka ensamt äro tillräckliga att skiU 

 ja den och äfven visa dess företräde såsom Krasse beiroki.'d fram- 

 för de andiH, ty vi se alt fulblommi/^a skidväxter äro ål minstone i 

 norden mindre brukbara än de hvita. Föiölript skiljer siy Kali- 

 krassen lätt med sina nästan hjertformiga småblad. Den har fler- 

 årig rot, ni3'rket pipiga , veka och sl&ka stjelkar, hvilka liksom hela 

 Örten äro af en lÖs cellulär väfnad såsom sig egiiar tören krasse. 



Denna får särskildt namn af källkrasse derföre att den nästan 

 blott växer i de klaraste kallrännilar och det blott i do yttersta och 

 sydligaste liaf provinser , särdeles dem som äro xinderbäddade af någon 

 yngre bergsbildning. Således ar den ymnig f)mkring Skåne t. ex. v d 

 Cimbrishamn , Ystad, Kätlinge, Lackalänga, Helsingborg: och på Gott- 

 land norr om Wisby; men annars endast sedd i södra Hilland. Ides- 

 sa Landsoiler kunde man lätt, såsom det brukas i Tysk!and på norra 

 sidan om Tliiiringerwald , i synnerhet vid MUhlhausen och Eifurl, an- 

 lägga Valtendammar till dess förökande och för att få den fullkomli- 

 gare ensam samt ren, hvarigenom den icke blott bättre kiaide nyttjas 

 på stället, utan också försändas till andra orter såsom en liandelsvara. 

 För att fortplanta den behöfver man blott utså fiöen elier flytta fri. 

 ska örten; och sedermera iakttager man, att den under strängaste vin- 

 tern nedtryckes i källvattnet med störar och icke skares vårdslöst. Till 

 försändriing å närmare orter är väl tillräckligt alt inpacka den i tun- 

 nor; om den lägges i ättika kan den skick?s ganska långt, \äl fiån 

 Skåne öfver hela riket, hvarefter den med matolja och socker snart 

 är tillagad som en god Sallat. 



Till kraft och användning är den kanske den brukbaraste krasse- 

 sort som finnes, och mycket att vardera. Dess sm;,k är måttligt slic- 

 kande och besk, som den bör vara lör diasteliskt bruk, nåj^ot milda- 

 re än hos Skedörten [Cochleari»). Denna sorten ar isynnerhet god 

 att tillgripa om våren, och dess bruk hos oss liksom i lyskland skul- 

 le visst lindra mången o ägenhet af den långa vintern. I\tan äier käll- 

 krassen icke blott som Sallat i ymnighet, utan älven sönderskuren på 

 smör och bröd , i hviiket sednare fall i synnerhet barn som hafva 

 maskar befinna sig mycket väl deraf. Såsom skörbjugg-ört har den fått 

 mycket beröm och gagnat i de mest olika sjukdomslormer . hvarom 

 man läser i synnerhet hos de flitiga äldre förlattarena om Läkemedlen 

 t.^ex. Murray. Refzius beskrilVer huru en god Sköi bjuggsdryck 

 deraf kan tillagas. Den nyttjas mest såsom vårkur och lärer oltast 

 gagna derigenom att d«n drifver urin, samt således atleder åtskilliga 

 åjukliga samlingar efter vintern, särdeles sådane krämpor, som allmänt 

 få namn af ^irkt. Att den kan gagna mot andra sjukdomar, t. ex. 

 Lungsot af dylik orsak är naturligt. På Apotheken har man i synner- 

 het haft Ktpiässade salten {Succus expressus) för att nyttja i dosis af 

 1-3 unz mot Skörbjugg och såsom resolverande i lefverns förstopp- 

 ningar. Apoihekaren bÖr i denna örtens ställe icke lå taga Res k 

 Bräsma [Cardamine amara) och än mindre Ängs B r äs m a (C /ra» 

 tensis Sv. B. bbo.), som i alla alseenden äro mycket sämre. 



Uti köket kan Källkrassen kokas som Spenat och ätas till 

 kött. Huru den användes recommenderar den sig genom sin löshet 

 till stjelkar och allt, så att knapt något beliöfver frånränsas. De ym- 

 ri;!a fröen smaka som Senap och beliöfva icke heller frånskiljas. 



Tab. är teckn^-d vid Cimbrishamn i Skåne. Hufvudfignron förostal. 

 ler ett blommande siånd. a. öfre delen af ett fi uktbärande. b. frö- 

 skidans skiljevägg med vidsittande frön. c. frö sedt frän sidan och d. 

 frSn vidfästningskanten. e. frö'oster sedt från lillrotens kant. f. det 

 samma från en annan kant så alt lillrotens läge snedt vid kanten 

 af hjertbladen ännu bättre synes. 



