633. 



a!t den fick sitt namn för sin trodda verkan emot pesten', den 



ansågs som en lukeengels gälVa deremot. 



Pa Lappska fjällen är Archangelican för Lapparna verk- 

 ligen allt i allom af vegetabilisk föda. Såsom ett vandrande 

 lierdefolk lefva de A^äl icke al' vegetabilier, men de behöfva 

 dock sina kr3'ddor för alt bryta den beständiga köttmaten. Här- 

 till tjenar i s)nnierhet Angelican både färsk blandad i maten 

 och såsom conserva i mjölk. Under sommaren äro dess un- 

 ga stjclkar den förträflligaste desert, som mest njutes under 

 vandringai". AlVen resande , som mer eller mindre närma sig 

 till J-apparnas lefnadssält, finna dem här ganska smakliga, 

 sedan blott ytti'e barktrådarna blifvit alrifne. Man undrar 

 efter återkomsten till li-uklbarare länder att återfinna Archan- 

 gelican så osmaklig, och tvekar om en lati Lappmarken ned- 

 stämd smak eller Archangelicans större godhet är orsaken till 

 sådant. Utan tvilvel hafva båda omständigheterna sin andel 

 (leruli. Man vet alt rätt goda och äkta Archangelic£e stjel- 

 kar, insyltade i socker, icke lorsniås af verkligen läckra niim- 

 nar. I Ryssland skola de ätas såsom Selleri. 



1 allmänhet har Angelican en särdeles sötaktig mildhet, 

 förenad med en anis-lik ajthcrisk olja, som några fiinia något litet 

 luktande såsom Moschus, och icke så alldeles behaglig. Solman 

 är som starkast i unga stjelkarna; deremot öfvergår den ce- 

 theriska oljan med liden i den fleråriga roten mera lill brän- 

 nande harzaktighet, blandad med någon beska. Såsom sådan 

 är den krciftigast i sjukdomar och förbrukas derlöre i mängd 

 på. Apotheken. Den tjenar i S5'^nneihet uti de mest försva- 

 e;ande febrar, att slutligen underhålla och väcka lifskrafterna ,' 

 hvilket den gör på ett mildare och behagligare sätt än de flesta 

 andra medel. Tillika verkar den föidelaktigt på en sva^ och kall 

 mage, ökar utdunstnJngen, som I synnerhet under catarrhaliska tillfäl- 

 ligheter orh i Rlieumatism hehöfves, löser slem o. s. v. Den ges jcko 

 »å val i substans, i anseende till dess költaktighet, som mycket uppsvSller 

 och gör en sior besvärande massa , utan heldro i Infusion, beredd ge- 

 nom en timmas varm digestion , och äfven, i fall omständigheterna såtill- 

 I5ta, i Tinctur. Torra roten tuggas af Lapparna mot deras krampko- 

 lik, af andra mot smittor. Den nyttjas äfven till BoskapsMedicin, nn- 

 gelär såsom Libstickan. För att göia brännvin magstärkande, lägges 

 derpå så väl rolen som frÖn , men det blir derigenom icke behagligt 

 för alla , utan bäst passande för liysteriska personer. 



I Medicin brukas dock oftare den så kallade Ange Ii ca sa tiv a, 

 som synes vara blott en magrare förändring med hvita blommor, hril- 

 ken har don aromatiska kraften mera concentrerad i roten eller mindre 

 uppblandad med sötaktig massa. Med denna öfverensstämmer närmast 

 den, som växer på några hafsstränder hos oss. Också odlas den mest 

 i Holländska trägårdarna, der den uppgräfyes om våren, sedan rotbU. 

 den börjat framskjuta. 



Tab. är ritad i Piteå Lappmarks fjälltrakt af Herr La:stadiu8- a. 

 Öfversta delen af en blommande stjelk. b. Blad, närmare roten. c. 

 Blomma, försloiad. d. Frukten, sedd fiån ena fogningen. e. Frö tvärt 

 afskuret, så att det stora tomma rummet synes med deruti varande 

 frökärna, allt något Törstoradt. f. Frö iitaf "hafsföräiidringen (A. litto- 

 ralis) sedt från ryggen, g. densammas frö afskuret med sin fiokärna, 

 ••tu cästaa uppfyller rummet eller håli^hettn. 



