638. 



eller uörotande icke synes mbjUgt. I näi"maste länder finnes 

 d«n på samma sätt vid liafsstäder och stora lastageplatser- i 

 Tysklend intager den också andi'a salta ställen ; men i Södra 

 Frankrike och andra Medelhafsländer finnes den näsUu alle- 

 städes. Afren hos oss låter den lätt odla sig hvar som hälst 

 iippom hafsstränderna. 



Denna A'^äxt lärer hos de gamla varit mera bekant och 

 brakad än hos de nyai'e. Den skall vara den egentligaste 

 L e p i d i u m hos P 1 i n i u s. Sedermera har den af Pepparroten 

 (Armoracia) , Senapen , och af andra Krassearter blilvit mer 

 och mer utträngd , sh att den nu löga brukas. Orsaken der- 

 till tyckes ligga uti dess större salta bitterhet (hvarföre den 

 far namn af Bittersaho) och i en vidrighet som är något 

 lökaktig. Derigenom tyckes den väl i det hela blifva min- 

 dre användbar, men ocksä såsom krydda fÖr några tillfällen 

 iless mei" afpassad. Roten är visst så skarp som Pepparrot 

 och brukas någon gång i dess ställe, men kunde åtminstone 

 till utvärtes biuk uti Senapismer o. d. alltid göra samma om 

 icke större verkan, och af detta skäl har den blifrit berömd 

 mot Höftvärk (Lumbago). Bladen brukas i synnerhet att ge 

 •mak åt egentlig Sallat (^Lactucd)^ hvartill de så mycket me- 

 ra förslå , som de ensanma smaka nästan pepparlikt och der- 

 före jiå tyska kallas Pfelferkraut eller Fattig mans 

 peppar, ehuru denna smak visst icke blir så länge qvar i 

 munnen eller äger den styrka som efter egentlig peppar. Me- 

 dan de äro yngre kunna de för sig sjelfva anväudas med ol- 

 ja och ättika såsom annan krasse. Till detta ändamål odlas 

 den ännu i några köksträgårdar. Den nyttjas i Sweitz för att 

 särdeles väcka ajititen. Der ätes den ännu liksom hos de 

 gamla såsom krydda till köttmat. Till Judarnas Påskalamb 

 ansågs denna bittra krydda, kanske för bitterhetens skull, 

 såsom nödvändig. Afven Gäsgurkor inläggas med bladen och 

 få deraf en icke obehaglig smak. Genom Vinättika kan man 

 utdraga »maken, så att den sedan länge kan meddelas åt så- 

 ser och brukas för att sätta till. Sallat. — Den ätes rätt 

 gerna af hornboskapen och hästen , hvilka också tyckas älska 

 sina kryddor, men utan tvifvel ger den sin smak åt mjöl- 

 ken, om den i myckenhet fortares , så att den i detta afseen- 

 de kan blifva obehaglig, kanske skadlig. 



Tab. är ritad i Landskrona efter de på {ästningsmurarna ymnigt 

 förttommande stånden, af hvilka dock blott eu liten gren med etl 

 underlagt blad kunnat få rum på tabellen, a. Bfomma särskild, b. 

 Fröskida förstorad, c. densamma på tvären skuren, d. blotta mel- 

 lanväggen, som öfverst är fjenomborrad och från denna genomskärnings 

 sidor utskickande sina fröfästen, ett It hvart rum, för ett frö hT»r- 

 dera (sjelfva frön fås knappt mogna). 



