lO 



REIDAR GORDIXG. 



M.-N.Kl. 



altsaa furerne fiss. ethm. inf., sup. og supr. Hvålken bet3'dning Zucker- 

 kandl's undersøkeiser forøvrig bør tillægges, skal senere omtales. 



Foruten Zuckerkandl har Gustav Killian gjennem sit bekjendte 

 arbeide: »Zur Anatomie der Nase menschlicher Embryonen« (1895) ^ 

 væsentlig grad øket vort kjendskap til den laterale næsevægs anatomi. 

 Killian, hvis undersøkeiser er basert paa et overmaade stort materiale 

 {472 næsehalvdeler fra embryonalperioden), kommer i flere retninger til et 

 fra Zuckerkandl avvikende resultat. Mens denne forfatter kun har fundet 

 fire furer paa ethmoidalavsnittets mediale flate, har Killian paa et enkelt 

 præparat endog kunnet paavise seks furer og hævder, at 6-delingen 

 av ethmoidalfeltet hos mennesket er den oprindelige, saadan 

 som nedenstaaende schema viser. 



Fig. 7. 

 (Efter Killian.) 



Si— 6 = hovedfurer. 

 Cl— 6 = hovedmuslinger. 



Furerne betegnes av Killian »hovedfurer«. De danner under sit 

 forløp en knæformet bøining, hvorigjennem de deles i en øvre og en 

 nedre gren, en »raiiitts ascendens« og en »rainits desceudens«. 



Furernes øvre grener, som oprindelig har trængt sig helt opover 

 mot lam. cribr., svarer til de svakt markerede sulci, som efter Schwalbe 

 (1882) antyder ethmoidalmuslingenes grænse. Som regel er imidlertid ram. 

 asc.es mere eller mindre obliterert. Efter forfatterens opfatning skyldes 

 dette en tillukning, som har begyndt i nærheten av lam. cribr., og 

 som herfra fylogenetisk har skredet videre nedover mot furernes knær. 

 Furerne er altsaa ontogenetisk ikke anlagt i deres oprindelige længde, 

 men er trængt tilbake i sin utvikling. Denne tillukning av ram. asc.es er 



