I9I4- '^O- ^- ^^^ LATERALE NÆSEVÆGS ETHMOIDALAVSXIT. II 



for de tre øverste hovedfurers vedkommende solid, saa deres øvre grener 

 er helt forsvundet, mens den for den iste, 2den og 3d je hovedfures ved- 

 kommende er overfladisk. Ram. ase. av de tre sidstnævnte furer danner 

 som folge herav en sækformet utvidning, en »recessus ascendens«. 



De synlige ethmoidalfurer eller næsegangene dannes av hovedfurernes 

 nedre grener, som er relativt vel utviklet og strækker sig helt bakover 

 mot kilbensvinkelen. Av furernes ram. desc.es trænger ram. desc. av 

 iste, 2den og sdje hovedfure sig helt frem til næsekavitetens laterale ben- 

 væg. Den 4de hovedfures ram. desc. naar en dybde av i — 2 mm., den 

 5te og 6te hovedfures ram. desc. er derimot helt overfladisk. 



KiLLiAN omtaler ogsaa de accessoriske sulci, som ret hyppig optrær 

 paa concha med., og som av Schwalbe (1882) og Zuckerk.'Wdl (1887) 

 er blit betragtet som hovedfurer. De nævnte to forfattere har derfor op- 

 fattet concha med. som fremkommet gjennem sammensmeltning av to 

 muslingeben, en teori, som forøvrig Zlxkerkandl senere har opgit (1893). 



Hovedfurerne inddeler den mediale ethmoidalvæg i seks felter eller 

 »hovedmuslinger« (Seydl, 1891), som er beliggende foran og nedenfor 

 de tilsvarende sulci. Likesom hovedfurerne deles ogsaa hovedmuslingene i 

 en øvre og en nedre del, en -»crus asccndciis<^ og ^cnis descendens<^, hver 

 med sin lam. basil, og recurv. Hovedmuslingenes øvre deler er som 

 regel sammensmeltet med hverandre, eller deres grænser er ialfald kun 

 saavidt antydet. De vordende næsemuslinger repræsenteres næsten ute- 

 lukkende av de oprindelige hovedmuslingers cnir. desc.ia. Av disse svarer 

 proc. uncinat. til den iste hovedmuslings crus desc, concha med. til den 

 2den hovedmuslings crus desc. og concha sup. til den 3dje hovedmuslings 

 crus desc. Enkelte hovedmuslinger viser sterk tilbøielighet til reduktion. 

 Dette er specielt tilfældet med den 3dje og den iste. Den 3d je hoved- 

 musling sees av og til kun som en smal list uten bestemt grænse mellem 

 den basale og den indrullede lamelle. Den iste hov ed m usling re- 

 præsenteres hos mennesket av agger nasi, som svarer til den iste hoved- 

 muslings crus ase, og av proc. uncinat., den iste hovedmuslings crus desc. 

 Spalten mellem proc. uncinat. og concha med., meat, med., blir da at 

 betragte som iste hovedfure; fiss. ethm. inf (Zlxkerkandl) som den 2den 

 hovedfure osv. 



Av hovedfurerne er særlig den iste rikt forgrenet. Dens forreste 

 parti trænger sig som en ram. resp. recess, ase. opover mot lam. cribr. 

 I recessens laterale væg har Killiax paavist tre smaa furer, »sulci fron- 

 tales«, som avdeler det øverste parti av recessens væg i tre felter, »conchae 

 frontales«. Fra frontalfurerne utvikles saavel de forreste ethmoidalceller, 

 »frontalcellerne«, som den senere frontalhule. Recessen kaldes derfor 



