28 



REIDAR GORDING. 



M.-N. Kl. 



Og en stor del av den mediale overkjævehules væg dannes av en slim- 

 hindeduplikatur. Hovedmuslingene er reducert til et antal av to. De ut- 

 springer fra lam. cribr. og er like fra sit utspring skilt fra hverandre. For- 

 saavidt ligner vestaperne halvaperne. Med hensyn til muslingenes stilling 

 og forløp ovenfra og fortil, nedad og baktil nærmer derimot den nye verdens 

 aper sig langt mere estaperne. De danner saaledes med hensyn til næse- 

 væggens bygning et bindeled mellem halvaperne og den gamle verdens aper. 



Fig- 15- 

 (Mennesket.) 



Betragter vi endelig forholdene hos mennesket (fig. 15), er muslin- 

 genes utspringslameller her fjernet fra hverandre paa grund av ethmoidal- 

 spaltens forokede længde og konvergerer derfor desto sterkere ovenfra og 

 opad, nedad og baktil. 



Seydl's undersøkeiser over næsemuslingenes antal og indb3Tdes forhold 

 hos halvaper og primater lar sig kort sammenfatte saaledes: Hos halv- 

 aperne findes foruten nasoturbinale tre hovedmuslinger og to bimuslinger. 

 Da iste hovedmusling har to lugtevolder, opbygges altsaa ethmoidet av tre 

 endoturbinaler med fire lugtevolder. Nasoturbinale er inden pri- 

 materne underkastet en stigende grad av reduktion. Hos vestaperne endnu 

 tilstede som en vel utviklet dannelse, viser det sig hos østaperne, selv 

 hvor det er mest uttalt, kun som en flat vold paa overkjævens processus 

 frontalis. Den høieste grad av reduktion viser nasoturbinale hos de antropo- 

 morfe aper og mennesket. Hos orangutangen findes det kun som en neppe 

 paaviselig dannelse. Hos gorillaen og mennesket mangler det helt for de 

 voksne individers vedkommende. 



Seydl har hos menneskelige fostere og nyfødte fundet en flat frem- 

 bugtning av maxiliens pandefremspring. Denne strækker sig nedover fra 

 concha med. fæstet parallelt med næsevæggen. Forf. mener, at denne for- 

 høining paa sidevæggen skyldes brusket avleiring, som kan følges helt op 

 til lam. cribr., og som i alle retninger fortsættes over i bruskkapselen. 

 Baktil slutter den sig direkte til proc. uncinat. Den beskrevne brusk- 



