1914- No. I. DEN LATERALE NÆSEVÆGS ETHMOIDALAVSNIT. 35 



Navneforkortelser er i dette arbeide anvendt i adskillig utstrækning. 

 I det store og hele tat vil de almindelig benyttede forkortelser fremgaa av 

 teksten. Det maa imidlertid fremhæves, at romerske tal i forbindelse med 

 ra)n. (ramus), recess, (recessus), cell, (cellula), cms samt lain, basil, og recurv. 

 (lamina basilaris og recurvata) altid betegner vedkommende hoved fure 

 résp. hovedmusling. Cell. ase. I er saaledes = den iste hovedfures 

 cell, ase, lam. basil. II = den 2den hovedmuslings lam. basil., crus ase. III = 

 den 3dje hovedmuslings crus ase. osv. »Lamelleformet« er benyttet i samme 

 betydning som »muslingeformet«. 



Saavel under omtalen av præparatene som i den avsluttende oversigt 

 er benævnelserne ems ase. og desc. (crus ascendens og descendens) hyppig 

 anvendt. Cms ase. betegner den forreste del av en hovedmusling, den 

 del av benet, som parallelt med orbitavæggen eller i steil skraa retning 

 trænger sig opover mot næsekavitetens tak og insererer sig paa lam. cribr. 

 eller paa den øverste del av orbitavæggen. Cms desc. er ben3'ttet som 

 betegnelse for muslingebenets dorsalt liggende parti, som i større eller 

 mindre utstrækning staar frem fra orbitas benvæg som regel i horisontal 

 stilling. For den 2den hovedmuslings, concha med. s vedkommende, vil 

 frontalsnittene fra den iste hovedfure vise muslingens crus ase. og snittene 

 fra den 2den hovedfure dens crus desc. (kfr. forøvrig den avsluttende 

 oversigt). 



Saavel cru.s ase. som crus desc. har sin lam. basil, og recurv. Basal- 

 lamellernes forløpsretning mot lam. cribr. eller orbitavæggen er avgjørende 

 for spørsmaalet 07/5 ase. eller desc. Er først hovedmuslingens lam. basil, 

 markert paa et frontalsnit, vil saken i de allerfleste tilfælde dermed være 

 klar. De indrullede lameller, lam. recurv. ae, gir ethmoidalavsnittet sit 

 eiendommelige relief og svarer til præparatets eonchae. 



Paa en del frontalsnit kan hovedmuslingens lam. basil, let skjelnes fra 

 dens lam. recurv. Ikke sjelden er imidlertid grænsen mellem lam. basil, 

 og recurv. flytende uten skarp overgang. Som følge herav er benæv- 

 nelserne crus ase. og desc. av og til benyttet uten at sondre mellem 

 den basale og den indrullede lamelle. Det vil saaledes fremgaa av sammen- 

 hængen, at f. eks. betegnelsen crus ase. kan være anvendt i samme 

 betydning som basallamellen til crus ase. 



Av hensN'n til sammenligningen med voksmodellene er frontalsnittenes 

 store lamelledannelser fortrinsvis betegnet som hovedmuslinger. Under 

 beskrivelsen av snittene er derimot uttrykkene crus ase. og desc. ofte 

 anvendt for yderligere at præcisere, hvilken del av hovedmuslingen det 

 er, som sees paa snittet. 



