1914- No. I. DEN LATERALE NÆSEVÆGS ETHMOIDALAVSNIT. 5 1 



har tapt sig. Det er sandsynligvis den sidste rest av 5te hovedfure, som 

 vi her har for os. Den »concha», som er beliggende mellem 4de og 5te 

 hovedfure. har intet brusket eller benet skelet og repræsenterer kun en 

 overfladisk slimhindefold. Den øverste del av den laterale næsevæg inde- 

 slutter en uregelmæssig formet bruskmasse, som danner anlægget til palatin- 

 bénets pars perpendic. 



Oversigt over præparat I. 



iste hovedfure, meatus médius, 



er ca. 20 mm. lang. Den nedre del av denne næsefure maaler fra under- 

 kanten av concha med. til overflaten av concha inf. 2—2^^0 mm. Det 

 parti av furen, som har skutt sig op mellem concha med. og lateralvæggen 

 i meat, med., er bredest helt fortil foran hiatus (indtil i^^ mm.), men ind- 

 snevres længere bakover, saa det langs hiatus semilun. kun sees som en 

 smal traadtynd spalte, som atter bakenfor hiatus utvider sig til en bredde 

 av ca. I mm. 



Furens dypt liggende deler med dens to store hovedforgreninger, 

 ram. ase. og desc, er blodagt paa fotografierne av voksmodellen (fig. 3 og 4). 



Ramus ascendois 

 er paa dette præparat av særlig interesse. Som fig. 3 viser, mangler 

 den forreste del av denne gren saagodtsom enhver utvikling. Paa fig. 4 

 ser vi imidlertid, at der ovenfor hiatus trænger sig en recess, opover 

 mot lam. cribr. parallelt med den øverste infundibularcelle. Det frem- 

 gaar av snittene, at recessen avsluttes i en liten ampulleformet utvidning. 

 Utløperen begrænses medialt av crus ase. II og lateralt av concha inter- 

 med. pr. sup. Den avgrænses fortil fra infundibulum og baktil fra 

 recess, sup. av de nævnte to benlameller, som lægger sig ind til hin- 

 anden og derved markerer grænseskillet. Disse forhold tyder bestemt 

 i retning av, at utløperen ikke kan ha skutt sig frem fra ram. desc. Da 

 dens laterale begrænsning dannes av concha intermed. pr. sup., har den 

 sandsynligvis utviklet sig fra furens medialt liggende gren, fra dens ram. 

 ase. En sammenligning med den heire næsehalvdel (præp. II), hvor der 

 har dannet sig en lignende utleper, hvis sammenhæng med ram. ase. 

 er utvilsom, viser, at det maa være en recess, resp. cell, ase, vi her 

 har for os. 



Fra den øverste del av recess, ase. stikker en celleutløper sig ind 

 mellem concha intermed. pr. sup. og orbitavæggen (fig. 8). Den sees 

 forøvrig kun paa enkelte faa snit. 



