64 



REIDAR GORDING. 



M.-N. Kl. 



2den hovedfur e. 

 Av de tre efterfølgende frontalsnit illustrerer de to første de anato- 

 miske forhold i furens forreste parti og det sidste i dens bakerste avsnit. 



Fig. 7, frontalsnit III. 



cell. ase. II . 



3dje hovedfure, 



fiss. ethm. sup., meat. supr. -, 

 3dje hovedmusl., 

 concha ethm. med., concha sup 



2den hovedfure, 



fiss. ethm. inf., meat, sup.- 



2den hovedmusl., y 



concha ethm. inf., concha med.-'" 



iste hovedfure, meat, med.'' 



sm. max. 



aden hovedfures lamelle I 



2den hovedfures lamelle II 



recess, sup. II 



— cell. inf. II 



----celleutløper fra cell. inf. II 



Den 2den hovedfure trænger sig med sin ram. desc. ind mellem den 

 2den og 3dje hovedniusling, mellem concha ethm. inf. og med. Længere 

 fortil staar denne gren i forbindelse med det ovenfor liggende lumen, som 

 stammer fra furens cell. ase. Baktil har ram. desc. delt sig i to recesser, 

 recess, sup. og inf. Den ene av disse, recess, inf., er allerede avsnøret 

 og præsenterer sig som en smal spalte mellem furens hovedlumen og 

 orbitavæggen. Den anden, recess, sup., staar derimot endnu saavidt i for- 

 bindelse med hovedluminet, men er ogsaa ifærd med at avsnøres. Den lille 

 celle, som sees mellem den 2den hovedmuslings basallamelle og cell, inf., 

 stammer likesom det ovenfor liggende lumen fra cell. inf. II. 



Fra orbitavæggen staar frem to lam elle for mede bendan- 

 nelser. Den øverste og største, den 2den hovedfures 1 a m e 1 1 e I, 

 har en lang, slank basallamelle og en kort, kolbeformet lam. .recurv. Den 

 danner det benede grænseskille mellem recess, "ase. og desc. og kan sees 

 paa 12 snit. Fortil omslutter denne benlamelle den lille cell, sup., som 

 netop er ifærd med at avsnøres, og fortsætter videre forover i iste hovedfure 

 som den 2den hovedmuslings basallamelle. Baktil begrænser lamellen den 

 2den hovedfures nedre gren opad og forener sig tilsidst med den 3dje hoved- 

 muslings lam. recurv., hvis basallamelle den danner længere dorsalt (fig. 8). 



