96 



REIDAR GORDING. 



M.-N. Kl. 



Proc. uncinat. danner fremdeles infundibularspaltens mediale begræns- 

 ning. Den præsenterer sig som en solid benproces uten særlig karakteristisk 

 bygning. 



Nedad mellem concha inf. og orbitavæggen sees overkjævehulens pære- 

 formede profil. 



2den hovedflire. 



Fig. 7, frontalsnit III. 



Snit umiddelbart bakenfor recess, ase. II. , 



lam. basil. III 



5te hovedmusl., concha sup. 

 4de hovedfure 



3dje hovedmus 

 2den hovedfure 



iste hovedfure, meat, med.^' 



sin. max 



cell. ase. II 



recess, sup. Il 



2den hovedfures lamelle II 



tandsæk 



De to cellelumina langs orbitas benvæg skriver sig fra den 2den hoved- 

 fures cell. ase. Det nedenfor liggende lille lumen stammer fra den nedre 

 grens recess, sup., som her sender en utløper bakover. 



Det benede grænseskille mellem recess, sup. og den nedre grens 

 hovedlumen dannes av en lamelleformet benproces, som staar frem fra 

 orbitavæggen. Benprocessen, den 2den hovedfures lam el le II, kan følges 

 paa snittene forover, indtil den, efter at ha forenet sig med furens lamelle I, 

 taper sig i orbitavæggen. Baktil begrænser benprocessen cell. sup. II nedad 

 og forenes, efter at cellen har lukket sit lumen, med lam. recurv. III (fig. 8). 

 Lam el le I sees ikke paa dette snit. Den markerer længere fortil grænsen 

 mellem furens ram. ase. og desc. og har tapt sig i orbitas benvæg. 



Av hovedmuslinger paavises foruten ems. desc. II (concha med.) 

 ogsaa den 3dje og 5te. Den sdje hovedmusling opb3'gger med sin 

 basallamelle den mediale og nedre begrænsnina; for de to fer omtalte celle- 



