1914- ^O- I- DE^' LATERALE NÆSEV.EGS ETHMOIDALAVSNIT. I 57 



utvides til en storre cell. sup. ant., som med en høide- og breddediameter 

 paa 5, resp. 4 mm. i et par mm. 's utstrækning pneumaticerer den laterale 

 næsevæg mellem den forreste del av recess, ase. II og orbitas benvæg 

 (fig. 4). Rnrss. luf. har ikke naadd stor utvikling. Den dannes av furens 

 dypt liggende parti, som er avsnoret fra hovedluminet. Recessen leper 

 parallelt med orbitavæggen i ca. 2 mm. 's længde. Dens diameter over- 

 stiger ikke paa noget snit i mm. Foruten disse to recesser utgaar der fra 

 ram. desc. endnu en celleutloper. Den skyter sig 2 mm. længere baktil 

 op langs orbitavæggen som en 2 — 4 mm. hoi og i — 3 mm. bred cell, 

 sup. post. Cellen fortsættes som et 3 — 4 mm. hoit og indtil 3 mm. 

 bredt cellelumen forover og bakover langs orbitavæggen, ca. 2 mm. i 

 hver retning (fig. 12). 



Av la m elle for m ede benprocesser i 2den hovedfure kan paa- 

 vises tre. som nærmere er omtalt under fig. 12. 



3dje hovedfure, meatus supremus, 

 begrænses nedad av concha sup., 3dje hovedmusling, og opad av concha 

 supr., 4de og 5te hovedmusling. Furen maaler en længde av ca. 

 10 mm. og er paa dette præparat bred og aapenstaaende med en gjen- 

 nemsnitlig vidde av 2 mm. i dens forreste og i mm. i dens bakerste av- 

 snit. Fra dens forreste parti trænger 



ramus asccndens 

 opover mot lam. cribr. Den danner mellem crus ase. III og IV (fig. 12) 

 og længere baktil mellem crus ase. I\' og \' og orbitavæggen (fig. 13) 

 en cell. ase. av adskillig størrelse. Cellen, hvis forbindelse med furens 

 nedre gren formidles gjennem det trange (iX^ ^um. brede) ostium, 

 kan deles i to etager. Den øverste, som repræsenterer dens hovedlumen, 

 strækker sig forover langs orbitavæggen i en utstrækning av ca. 5 mm. 

 og maaler en høide- og breddediameter av 5X3 "^"^- Den nedre del av 

 cell. ase. er betydelig mindre (ca. 3X2 mm.) og fortsættes bakover som 

 en ca. 2 mm. lang celleutloper. Grænsen mellem kavitetens to etager 

 markeres av en lamelleformet ben dann else, som staar frem fra 

 orbitavæggen. 



Av hovedmuslingene kan paavises den 2den, 3dje, 4de og 5te, 

 Den 2den hovedmusling, concha med., er nærmere omtalt under 

 fig. 10 og II. Den 3dje hovedmusling opbygger benskelettet i concha 

 sup. i hele dens længde (fig. 10 — 12). Den 4de og 5te hoved- 

 musling er beskrevet under fig. 13. Den 6te hovedmusling kan 

 ikke med sikkerhet paavises. 



