192 REIDAR GORDING. M.-N. Kl. 



sup. den bakerste cell. ase. I fortil fra den forreste cell. ase. I og baktil fra cell 

 ase. II, idet bimuslingen lægger sig ind til crus ase. II og derigjennem marke 

 rer grænseskillet. Bakenfor den forreste hiatusgrænse danner concha intermed 

 pr. sup. taket i bullacellen, idet dens lam. recurv. deler sig T-formet og for 

 ener sig lateralt med orbitavæggen og medialt med crus ase. II. Bimus 

 lingen kan følges over i 2den hovedfure, hvor dens benlamelle begrænser 

 recess, ase. ant. nedad. Benlamellen er paa snittene fra 2den hovedfure 

 betegnet som lamelle II. 



Den iste hovedfures lamel le II, hvis forreste del sees paa fig. 5, 

 adskiller de to øverste infundibularceller fra hverandre. Dens brede 

 basallamelle trænger sig frem fra orbitavæggen i høide med den 

 øverste benlamelles lam. recurv. og fortsættes i en slank, bøiet, pil- 

 spidsformet lam. recurv., som strækker sig henimot den øverste del 

 av proc. uncinat. Fortil kan denne benproces ikke følges langt. Dens 

 lam. recurv. smelter sammen med proc. uncinat., og dens basallamelle taper 

 sig snart i orbitavæggen. I dorsal retning viser den sig derimot paa ca. 

 20 snit som et benet fremspring fra orbitavæggen. Lame Ile III, coucha 

 intcnncd. pr. med., danner den nedre begrænsning for den lille infundibular- 

 celle, som opad begrænses av lamelle II. Den lange, traadformede lam. basil., 

 som bøier sig nedad; saa den blir liggende parallelt med infundibularvæggen, 

 avsluttes tilsidst i en knopformet, skarpt markert lam. recurv. Baktil skyter 

 benlamellen frem en tungeformet lam. recurv., som forenes med lamelle I 

 og deltar i opb^'gningen av den forreste del av bulla ethm. Lamelle III 

 har ikke naadd langt i utvikling. BuUacellens begrænsning nedad dannes 

 paa dette præparat av den nedenfor liggende concha intermed. pr. inf 

 Lam elle IV, concha intenned. pr. inf., præsenterer sig som en bred ben- 

 prominens, hvis mest fremstaaende parti nedad forlænges i en spids benkant. 

 Lamelle IV danner infundibularspaltens laterale begrænsning i hele dens 

 utstrækning og begrænser desuten den bakerste del av spalten opad. Paa 

 dette frontalsnit har den vistnok ingen uttalt lamellekarakter, men paa de 

 bakenfor liggende snit viser denne benproces, likesom de andre tre ben- 

 lameller, utvilsom lamellebygning, idet den omtalte benkant forlænges i en 

 vel utviklet lam. recurv. 



Proc. uncinat. begrænser infundibularspalten medialt og præsenterer 

 sig som en uregelmæssig formet benlamelle, hvis nederste, noget fortykkede 

 parti strækker sig nedover mot basallamellen til concha inf. 



Av ho vedmuslingene sees den 2 den at danne den mediale be- 

 grænsning for cell. ase. I. Længere baktil begrænser crus ase. II den 

 2den hovedfures cell. ase. ant. medialt og kan følges videre bakover som 

 den 2den hovedfures lamelle I (fig. 6). 



