224 REIDAR GORDING. M.-N. Kl. 



Hiatus trænger sig ind mellem proc. uncinat. og bulla ethm. Spalten 

 deles T-formet i to forgreninger, hvorav den øverste ender i en cellulær 

 utvidning. Den nederste er netop avskaaret fra sin forbindelse med det 

 nedenfor liggende lumen. I dorsal retning optrær de to celleutlepere som 

 to helt adskilte celler. Fortil, efter at hiatus har lukket sig, danner de 

 derimot en sammenhængende, uregelmæssig konfigurert kavitet, som repræ- 

 senterer infundibularspaltens forreste utloper. Cellen fortsættes forover 

 parallelt med recess, ase. i 5 — 6 mm. 's utstrækning og deler sig tilsidst i 

 to mindre utløpere. 



Infundibulum, som paa dette snit er uten forbindelse med spaltens 

 øverste avsnit, præsenterer sig som en med orbitavæggen parallelt løpende 

 spalte, som øverst oppe ender i en liten, kolbeformet utvidning. Fra den 

 nederste del av spalten trænger en liten celleutløper sig forover mellem 

 infundibulum og orbitavæggen. 



.A.V lamelleform ede bendannelser sees fire, som alle springer 

 frem fra orbitas benvæg. Lam elle I, concha iiitcnncd. pr. sup., forenes 

 fortil med proc. uncinat. og opbygger det benede grænseskille mellem 

 recess, ase. og den øverste infundibularcelle. Længere baktil omsluttter 

 den cellen med sin halvcirkelformede benlamelle og danner desuten den 

 mediale begrænsning for den bakerste utloper fra recess, ase, som kiler sig 

 ned ovenfra mellem lamellen og orbitavæggen. Concha intermed. pr. sup. 

 begrænser det forreste parti av hiatus opad og forener sig baktil med 

 concha intermed. pr. med. Dens videre fortsættelse bakover som den iste 

 hovedfures lamelle VI sees paa fig. 6. Lam elle II bestaar av en lang, 

 tynd lam. basil, og en kort, stilétformet lam. recurv. Fortil opbygger den 

 grænseskillet mellem to av infundibularcellerne. Baktil omslutter den 

 spaltens øverste del og avsnører den som et eget cellelumen. Den taper 

 sig længere dorsalt i orbitas benvæg. Den sdje infu ndibularlam elle, 

 coucha iiücnncd. pr. med., sees ikke paa dette snit. Den springer nogen 

 faa snit længere baktil frem fra orbitavæggen umiddelbart nedenfor lamelle II 

 og er efter rækkefølgen ovenfra nedad betegnet som den iste hovedfures 

 lamelle III. La m el le IV danner en bred benprominens, som forlænges 

 nedad i en spids utloper. Benprocessen begrænser den lille infundibular- 

 celle mellem spalten og orbita medialt og kan følges ca. i mm. forover, 

 indtil den lægger sig ind til orbitavæggen og smelter sammen med den. 

 Baktil applaneres lamellen litt efter litt og taper sig længere dorsalt i 

 orbitas benvæg. Nedenfor lamelle IV sees en 5te ben proces, som 

 allerede et par snit længere fortil forenes med basallamellen til concha inf 

 Baktil kan denne benlamelle, den iste hovedfures concha intermed. pr. inf., 

 følgts gjennem den største del av infundibularspalten. Den danner spaltens 

 laterale begrænsning og viser længere baktil antydning til lamelleform (fig. 7). 



