228 REIDAR GORDING. M.-N. Kl. 



Ut fra infundibularspaltens laterale væg. Benprocessen forlænges nedad 

 i en spids kant, som trænger slimhinden frem som en valk, saa der 

 nedenfor dannes den netop omtalte cellulære utvidning av recess, inf. 

 Benlamellens fortsættelse fortil sees paa fig. 5. Baktil smelter den tilsidst 

 sammen med den ovenfor liggende benproces og taper sig i orbitas benvæg. 



Den 7de benlamelle i iste hovedfure repræsenteres av den lille 

 benproces, som sees ovenfor concha intermed. pr. med. i høide med buUa- 

 cellen. Fortil smelter den sammen med basallamellen til lamelle III, concha 

 intermed. pr. med., og baktil forenes den med crus ase. II og danner det 

 intercellulære septum mellem buUacellens bakerste utleper og recess, sup. 

 Paa frontalsnittene i iste hovedfure viser den sig kun som en slank, jevnt 

 tyk benproces uten muslingebygning, men den fortsættes bakover som 

 lamelle I i 2den hovedfure og har her uttalt lamelleform. 



Foruten de beskrevne benlameller findes i iste hovedfure endnu en 

 benproces, som ogsaa bør opfattes som en lamelledannelse, den 8de i 

 iste hovedfure. Benprocessen staar ut fra lateralvæggen paa overgangen 

 mellem infundibulum og antrum. Fortil forenes den med concha intermed. 

 pr. inf og baktil taper den sig i orbitavæggen. 



Det store lumen, som aapner sig ovenfor bullacellen stammer fra cell, 

 ase. III, som trænger sig forover mellem lam. basil. II og IV og pneumati- 

 cerer hele den øverste halvdel av næsevæggen. Fra orbitavæggen springer 

 frem mot cellens lumen en bøiet benlamelle. Den markeres i slim- 

 hinden som en skarpt begrænset valk. Lamellen kan følges paa frontal- 

 snittene i ca. I Vo mm. 's utstrækning. Fortil taper den sig i taket av 

 cell. ase. Baktil fortsættes den som den lille celleutløpers øvre begrænsning 

 og taper sig tilsidst i orbitas benvæg. 



