1914- No. I. DEN LATERALE NÆSEVÆGS ETHMOIDALAVSNIT. 24 1 



De frontale lanielledannelser har speciel interesse ogsaa derved, at 

 KiLLiAN under sin omtale av disse benprocesser har fremkastet den tanke, 

 at de muligens repræsenterte de infundibulære bim uslingers crur. 

 asc.ia. Killian uttaler i denne forbindelse: »meine bisherigen Studien 

 haben mir darüber keinen bestimmten Aufschluss gebracht«. Det vil frem- 

 gaa av, hvad der her er anført, at den øverste del av concha intermed. 

 pr. sup., som svarer til lamellens crus ase, paa alle de undersøkte næse- 

 halvdeler danner et av de frontale in tercellulærsepta. Som vi 

 senere skal se, fortsættes derimot de øvrige infundibulare lamelledannelser 

 ikke som intercellulære septa mellem frontalcellerne, men derimot som 

 det benede grænseskille mellem de forreste infund ibularcel 1er. 



Ramus descendens 

 danner den største del av meat. med. og forgrener sig paa alle 

 næsehalvdeler T-formet i to recesser, recess, sup. og inf Recess, sup. 

 trænger sig op mellem concha intermed. pr. med. eller inf. og crus ase. II 

 og er i almindelighet beliggende langt baktil i meat, med., ikke sjelden 

 bakenfor ost. max. (præp. III, s. 75 og præp. V, s. 92). Recessens aapning 

 præsenterer sig paa de fleste præparater som en kort spalte av et par mm. 's 

 længde og ^^2 — i mm. 's bredde. I et enkelt tilfælde maales ostiets længde 

 til 4 mm. Recess, sup. pneumaticerer bulla ethm. og deles i en eller 

 flere (indtil 3) utløpere, hvorav dog kun en eller to har utvidet sig til 

 celler. Paa de alier fleste præparater dannes kun en kavitet, som da re- 

 præsenterer præparatets bul la celle. Kaviteten " er paa enkelte næse- 

 halvdeler forgrenet T-formet eller vifteformet med utløpere baade forover 

 og bakover. Som regel danner den et større sammenhængende hulrum, 

 hvorfra der da utgaar mindre forgreninger. Bullacellen kan naa adskillig 

 utvikling. Hos et i aar gml. pikebarn maaler den saaledes en længde av 

 7 mm., en hoide av 10 mm. og en bredde av 5 mm. (præp. VII, s. 125). 

 Paa de fleste næsehalvdeler er den imidlertid betydelig mindre. Cellen 

 begrænses lateralt av orbitavæggen. Dens mediale begrænsning dannes 

 fortil av concha intermed. pr. sup. og med. (præp. VIII, s. 146) og længere 

 baktil av concha intermed. pr. med. (præp. VII, s. 125) eller av concha 

 intermed. pr. inf. (præp. VI, s. iio). 



Foruten bullacellen sees paa tre præparater ogsaa en anden kavitet 

 utgaaende fra recess, sup., fra recessens forreste parti. Paa en av disse 

 næsehalvdeler (præp. IX, s. 161 og 162) pneumaticerer den cellulære utvidning 

 hele det forreste og øverste parti av bulla ethm., medialt begrænset av 

 concha intermed. pr. inf og crus ase. II og lateralt av orbitavæggen. 

 Cellen danner et 7 mm. langt, 9 mm. høit og 6 mm. bredt hulrum Paa 

 to andre præparater har den cellulære utløper ikke naadd langt i utvikling 



Vid.-Selsk. Skrifter. 1. M.-N. Kl. 1914. No. i. Ifi 



