1914- No. I. DEN LATERALE NÆSEVÆGS ETHMOIDALAVSNIT. 



243 



De tre præparater har sin store interesse derved, at de tydelig peker 

 i retning- av, at frontalhulen maa kunne utvikles ogsaa paa anden maate 

 end den av Killian angivne, fra recess, ase, og at kavitetens dannelse 

 ogsaa maa kunne foregaa fra den iste hoved fures ram. d esc. At saa 

 maa være tilfældet, blir \'derligere bestyrket ved undersøkelse av præparater 

 fra voksne individer, hvor frontalhulens dannelse allerede er avsluttet. Til 

 sammenligning hitsættes to fotografier, som begge er hentet fra Gording's 

 »Anatomiske undersokelser av ductus nasofrontalis og ostierne i midtre 

 næsegang«. 



Fig. 16. 

 Venstre næsehalvdel av en 6i-aarig kvinde. 



recess, ase. I 



Recess, ase. I strækker sig paa dette præparat opover mot lam. cribr. 

 mellem bulla ethm. og concha med. fæstet og danner tre smaa utbugtninger, 

 som sees i den øverste del av recessen. Sin. front, staar i direkte for- 

 bindelse med infundibularspalten (sonde). Hvis pandehulen her var utviklet 

 efter Killl\.ns indirekte modus, altsaa fra en av frontalcellerne, maatte en 

 av disse under utviklingen ha trængt sig frem fra recessen for senere at 

 være traadt i forbindelse med infundibularspalten. Herimot taler imidlertid 

 det faktum, at recess, ase. og frontalcellerne præsenterer sig uten nogen- 

 somhelst forbindelse med de lateralt og ovenfor liggende hulrum. Recessen 

 og dens utløpere ligger øiensN'nlig tilbake i utvikling. De to frontalceller, 

 som først og fremst skulde skyte sig frem mot pandebenets spongiosa, sees 

 kun som utbugtninger av recessen. Naar hertil kommer, at infundibularspalten 

 er usedvanlig bred og aapen og gaar kontinuerlig over i pandehulen uten 



