1914« ^O. T. DEN LATERALE NÆSEV.EGS ETHMOIDALAVSXIT. 25I 



og danner en >cellula descendens anterior« og >posterior<, eller der 

 trænger sig fra hovedluminet mindre forgreninger utover mot orbitavaeggen 

 (præp. \'II. 5. 126 og præp. XIII, s. 229). De sidst nævnte celleutlepere utgaar 

 fra ram. desc. umiddelbart bakenfor ram. ase. og er, som nævnt under den 

 historiske indledning, av KiLLLAN betegnet som >rece5sus superior og infe- 

 rior*. Disse recesser utvider sig til celler, hvis størrelse paa de fleste 

 præparater ikke overskrider en længde-, heide og breddediameter- av 

 4 — 5. 3—4 og 2 — 3 mm., og som av og til kan forenes til et noget større 

 hulrum I præp. \'II, s. 128 og 129). Cellernes begrænsning og indbyrdes 

 relationer er nærmere omtalt under beskrivelsen av præparatene. Med 

 hensyn til recess, sup. uttaler Killlan, at der fra recessen, som for en stor del 

 er obliterert, utgaar en cell. sup. At denne celle av og til kan anta impo- 

 nerende dimensioner, sees av præparat X (s. 175 og 178) og præp. XI (s. 189 

 og 198). Ka\nteten maaler paa præp. X en længde, høide og bredde av 

 10, 8 og 4 mm. og utfylder den største del av det parti av næsevæggen, 

 som nedad begrænses av meat sup. og opad av lam. cribr. Cell. sup. s ta ar 

 her opad i aapen forbindelse med furens cell. ase. Det viser 

 sig altsaa, som fremhævet av Seydl 1.1891», at to celleutløpere fra de 

 forskjellige grener (ram. ase. og desc.) inden samme fure kan 

 kommunicere med hverandre. Cell. inf. er mindre av størrelse 

 end cell. sup. Paa et enkelt præparat, præp. XI (s. 189», hvor den har 

 naadd relativt langt i utvikling, maaler cellen 6X4X4 mm. 



Foruten de to omtalte celleforgreninger i den forreste del av ram. desc. ut- 

 gaar paa et par næsehal vdeler ogsaalængerebaktili ram. desc. to lignende 

 utlopere, altsaa en »cellula superior og inferior posterior« (præp. 

 VII. s. 122 og 1281. Antallet av celleutløpere fra ram. desc. varierer som regel 

 fra to— fire. Paa tre næsehal vdeler (præp. XII. s. 213) sees kun én utløper. 

 Av ovenstaaende fremgaar, at meat. sup. er rikt forgreneL Killiax 

 omtaler kun tre celler i forbindelse med 2den hovediure, cell. ase. samt 

 cell. sup. og inf. Man maa imidlertid paa disse præparater skjelne mellem 

 en -.cellula ascendens anterior« og »posterior«, endvidere mellem 

 en »cellula descendens anterior« og »posterior- og endelig mel- 

 lem en »cellula superior og inferior anterior^ og »posterior«. 

 De lamelleformede bendannelser i 2den hovedfure optrær 

 i vekslende antal 1—5. gjennemsnitlig 2—3. Av disse benprocesser er 

 det en, som viser sig paa alle præparater. Benlamellen, som paa de 

 fleste næsehalvdeler er betegnet som lamelle I, danner grænseskillet 

 mellem furens ram. ase. og desc. og har uttalt muslingebygning I præp. II. 

 s. 64 og præp. XII, s. 213). Lamelle I taper sig paa enkelte præparater 

 relativt hurtig i orbitas benvæg. I de fleste tilfælde forener den sig 



