1914- ^O- I- DE^' LATERALE XÆSEVÆGS ETHMOID ALAVSXIT. 253 



staar i nær relation til hverandre. Benlatnellerne i iste hovedfure 

 fortsætter sig nemlig for en stor del over i 2den hovedfure. Som allerede 

 omtalt opbygges den bakerste del av bulla ethm. av concha intermed. 

 pr. med. eller inf. Bimuslingen forenes bakenfor recess ase. II med lam. 

 recurv. II eller med den nederste del av 2den hovedmuslings lam. 

 basil. Ipræp. VI, s. 112) og danner længere dorsalt basallamellen 

 til crus des c. II. Efter at være skilt fra sin lam. recurv. fortsætter 

 den 2den hovedmuslings basallamelle videre bakover og præsen- 

 terer sig paa de fleste præparater som den 2den hovedfures lam el le I 

 (præp. I. s. 47 og præp. II, s. 64I. Dette forhold, som sees paa en række 

 præparater, er det enkleste. 



Ikke sjelden kompliceres de anatomiske forhold paa overgangen mellem t 

 iste og 2den hovedfure derigjennem, at vedkommende bimusling fra iste 

 hovedfure deler sig i to benlameller, som fortsættes bakover og deltar 

 i opbygningen av den 2den hovedfures lamellesystem (præp. XI, s. 193). 

 Dertil kommer, at den 2den hovedmuslings crus ase. (dens lam. basil.) 

 paa enkelte præparater under sit forløp gjennem den bakerste del av iste 

 hovedfure lægger sig ind til orbita væggen og av sætter smaa 

 benprocesser. Disse fortsætter sig i dorsal retning som den 

 2den hovedfures lameller. Dette er saaledes tilfældet med præp. VIII, 

 hvor alle de tre lamelledannelser i den 2den hovedfure repræsenterer 

 fortsættelsen bakover av den 2den hovedmuslings lam. basil. Is. 150. 151 og 

 beskr. 5. 152I. De smaa lameller mellem bullaceliens bakerste 

 utlepere dettar ogsaa av og til i opbygningen av den 2den hovedfures 

 lamelledannelser. Enten smelter de sammen med de deler av lam. basil. II, 

 som fortsættes bakover (lamelle VI og VII paa præp. VIII, s. 150 og 151), eller 

 de kan følges som intercellulære septa over i 2den hovedfure. Her optrær de, 

 efterat vedkommende cellelumina har lukket sig, atter som lamelledannelser, 

 hvis muslingekarakter kan være mere uttalt end i iste hovedfure Ipræp. 

 XIII. s. 229). 



Hvad der her er omtalt med hensyn til lamelledannelseme i iste og 

 2den hovedfure og deres indbyrdes relationer, gir kun en oversigt over 

 lamellesxstemets opbygning i grove træk. Frontalsnittene viser, at der 

 forekommer kombinationer, som under denne fremstilling ikke er nævnt. 

 Det vil imidlertid av ovenstaaende fremgaa, at lamellerne i iste og 2den 

 hovedfure er intimt forbundet med hverandre. Det ene lamellesystem 

 gaar over i det andet. Ogsaa Killian har ganske forbigaaende omtalt 

 disse forhold. Han henleder saaledes opmerksomheten paa enkelte »smaa 

 uregelmæssigheter« i basallamellemes opbygning. Saaledes fandt han, at 

 der fra den 2den hovedmuslinsrs basallamelle strakte sig tverlameller bak- 



