254 REIDAR GORDING. M.-N. Kl. 



over til den 2den hovedfures recess, asc. og desc. og fra den 3dje hoved- 

 muslings basallamelle forover mot recess, asc. II. Betydningen av disse 

 tverlameller vil tilstrækkelig fremgaa av, hvad der her er anført. 



Paa grund av den intime sammenhæng mellem ben^amellerne i den 

 laterale næsevæg er det tvilsomt, om betegnelsen »bimusling« i den be- 

 tydning, den er anvendt av Killian, er helt korrekt for menneskets ved- 

 kommende. Det synes ialfald rimelig kun at anvende dette uttryk for de 

 lamelledannelser, som ikke deltar i opbygningen av hovedmuslingene, alt- 

 saa for de mindst utviklede benlameller. Det maa forøvrig indrømmes, at' 

 heller ikke dette inddelingsprincip er helt tilfredsstillende, da ogsaa de 

 mindste benprocesser av og til indgaar i hovedmuslingenes opbygning 

 (præp. 1, s. 48 og 49). I dette arbeide er de muslingeformede benprocesser 

 fortrinsvis betegnet som »lameller«. De kjendte benævnelser »hoved- og 

 bimuslinger« er imidlertid av hensyn til oversigten bibeholdt, idet betegnelsen 

 »bimusling« kun er anvendt om de av Killian paaviste muslingedannelser. 



Hvorvidt de benlameller, som her er beskrevet, er homologe med 

 Sevdl's »bimuslinger« eller Zuckerkandl's »laterale Riechwulstreihe«, faar 

 staa hen. Avgjørelsen av dette sporsmaal vil alene kunne naaes paa 

 grundlag av utstrakte anatomiske undersøkeiser. Saa meget kan dog siges, 

 at benlamellerne hos mennesket i deres anatomiske bygning i høi grad 

 minder om pattedyrenes »bimuslinger«, disse dannelser, som 

 ogsaa Paulli omtaler og beskriver som muslingedannelser 

 Uten lam. recur v., hvor kun basallamellen staar tilbake. 



Som før nævnt under den historiske indledning hævder Killian i til- 

 slutning til Seydl, at de småle ribbeformede fremspring, som av og til 

 sees i den 2den hovedfure, skriver sig fra furens bimusling og ikke, som 

 av ZucKERKANDL antat, fra den ßdje hovedmusling. »Den 2den hoved- 

 fures bimusling« synes nærmest at svare til den 2den hovedfures 

 lamelle II. Dette fremgaar specielt av præp. V (s. 96), hvor denne ben- 

 proces trænger slimhinden frem mot furens lumen i form av en valk, som 

 strækker sig bakover langs den forreste halvdel av 2den hovedfure. Paa 

 samme præparat sees imidlertid ogsaa en anden benlamelle (s. 97 — 99). 

 Den danner et. betydelig mere prominerende fremspring, som er 

 lokalisert til den bakre halvdel av 2den hovedfure, altsaa til det parti av 

 furen, som er mest aapenstaaende, og hvor følgelig de anatomiske forhold 

 i de dypere liggende deler desto lettere vil vise sig. 



Den sidst omtalte benlamelle skriver sig imidlertid ikke fra nogen bi- 

 musling, men fra den 3dj e ho vedmusli ng. Denne muslingedannelse optrær 

 paa flere præparater paa denne maate og danner ribbeformede fremspring. 

 Disse har paa de fleste næsehalvdeler naadd saa langt i sin utvikling, at 



