2S6 REIDAR GORDING. M.-N. Kl. 



en ram. ase, som har trængt sig op mellem crus ase. IV og V som en 

 vel utviklet cell. ase. (5X5X3 mm.), (præp. VII, s. 121 og 128). 



Den 5te hovedfure 



begrænses nedad av den 5te og opad av den 6te hovedmusling. Furen sees 

 kun paa tre næsehalvdeler. Paa to av disse præsenterer den sig som præparatets 

 meat. supr. og maaler en længde og bredde av indtil 8 resp 2 mm. Paa 

 et av præparatene (præp. WW, s. 121 og 129) danner dens ram. ase. mellem 

 crus ase. V og VI en vel utviklet cell, ase, som i en størrelse av 

 4X5X2 mm. pneumaticerer en stor del av den laterale næsevægs bakerste 

 parti. 



Det vil av ovenstaaende fremstilling fremgaa, at de tre over.ste hoved- 

 furer, den sdje, 4de og 5te hovedfure, paa fire næsehalvdeler danner fem 

 cellulære utvidni nger, utgaaende fra deres ram. asc.es, tildels 

 av betragtelig størrelse. Naar Killian finder, at den kavitet, som 

 utvikles fra den 3dje hovedfure, »den øverste næsegangs celle«, frem- 

 kommer ved sekundær utvidning saavel av furens ram. ase. som dens 

 ram. desc, stemmer dette fund ikke overens med resultatet av disse under- 

 søkeiser. Med hensyn til 4de og 5te hovedfure uttaler Killian, at de 

 dypere liggende deler av disse utviskes og forsvinder. Det vil fremgaa av 

 ovenstaaende, at dette ialfald paa de her beskrevne præparater ikke er til- 

 fældet. De bakerste ethmoidalceller utgaar ikke alene fra 

 2den og sdje, men ogsaa fra 4de og 5te hov ed fure. Cellerne 

 maaler gjennemsnitlig en længde av ca. 5 mm., en hoide av ca. 5 mm. og 

 en bredde av ca. 3 mm. Deres størrelse svarer saaledes omtrent til den 

 av Ônodi opgivne. 



Hovedmuslingene. 



Under den historiske indledning er omtalt, at Killian i den laterale 

 næsevæg hos det menneskelige foetus har paavist seks hovedmuslinger. 

 Til disse henregner Killian ogsaa 



process u SU ncinatus, 

 idet han betragter denne benproces som den iste hovedmuslings crus desc, 

 en opfatning, som paa grundlag av embryologiske undersøkeiser er be- 

 stredet av Peter {1906). I denne fremstilling er proc. uncinat. beskrevet i 

 sammenhæng med iste hovedfure ^som infundibularspaltens mediale be- 

 grænsning. Naar concha med. er betegnet som 2den hovedmusling, 

 er det for saa meget som mulig at benytte en kjendt, tildels allerede 

 hævdvunden benævnelse. Det ligger utenfor dette arbeides ramme 

 nærmere at gaa ind paa det tvilsomme spørsmaal med hensyn til proc. 



