28 OVE DAHL. M.-N. Kl, 



liina vulgaris, Menyanthes trifoliata, Pediciilaris palustris, Pinguicula vul- 

 garis, Cirsium palustre, C. heterophyllum. Hertil kan fra fugtige skoglier 

 foruten en flerhet av de nævnte m3Tplanter nævnes : Struthopteris ger- 

 manica, Carex sparsiflora, Angelica silvestris, Anthriscus silvestris. Crépis 

 paludosa, Mulgedium alpinum (disse ogsaa nede i lavlandet, Mulgcdium paa 

 Heggeøen iflg. Norman næsten til h. n.). I granskogen er der kun den sed- 

 vanlige vegetation av l3mgarter, Lycopodia o. s. v. 



Fra nogle smaavand skal av mere specielle vandplanter nævnes: Po- 

 tamogeton nataiis, Spargauium hypcrboreum (Hegge, Norman), Nyiuphaea 

 alba, Myriophyllum alternifloruui, Hippuris vulgaris og fra breddene sam- 

 men med flere av de nævnte sump- og myrplanter Naumburgia thyrsiflora 

 og likesom i Vasbygden i Bindalen en indfatning av Equisetuiu fluviatile, 

 Phragmitcs communis, Carex tostrata. 



Av strandfloraen skal av mere specielle strandplanter nævnes: Tri- 

 glochin maritima, Atropis maritima, Carex incmi'a, Scirpus uniglumis, S. 

 rufus, Juncus Gerardi, Zostera marina v. angustifolia , Ruppia rostellata 

 (Heggeøen i et lille ved lavt vand fra sjeen adskilt saltvandsbasin, Norman), 

 Atripliccs (litet utviklet), Ammadenia peploides, Cochlearia officinalis, Lign- 

 sticum scoticum, Staticc Armeria, Glaux maritinia, Plantago maritima, Aster 

 Tripoliuin. 



Hertil kan føies av ugræsplanter og ellers nær beboede steder fore- 

 kommende planter: Poa annua, Festuca elatior, Triticum repens, f uncus 

 bufonius, Urtica dioica, Polygonum aviculare. Rimte x domesticus, Stellaria 

 media, Spergula an'ensis, Capsella Bursa pastoris, Sinapis arvensis, Bar- 

 barea vulgaris (ugræs i en have), Fumaria vulgaris, Plantago major, Ar- 

 temisia vulgaris, Matricaria inodora, Senecio vulgaris. 



Oppe paa plataaet av det høieste parti av halvøen Brattaas fjeld 

 (406 m.) var der kun en yterst triviel myr- og lyngvegetation, hvorav kan 

 nævnes: Azalea procunibcns, Arctostaphylos alpina, Vaccinium uliginosum, 

 Andromeda polifolia, Empetrum, Cornus suecica, Rubus Chamaemorus, Jun- 

 cus trifidus, Luzula spicata, Carex rigida, C. brunnescens og blandt Sphag- 

 num C rariflora, samt Festuca ovina og Nardus. 



Paa Heggeljordens østside har i den saakaldte Hommélli Humulus 

 Lupulus sin nordgrænse (ca. 65° 26'). Den slynger sig her væsentlig op 

 efter olderstammer til en høide av 2.14 m. over roten og var iflg. Norman 

 frugtbærende 1879. Efter ældre folks sigende skal humle ogsaa ha vokset 

 ved det ret over liggende dampskipsanløpssted Hommelstø og disse lo- 

 kaliteter ha sit navn herav. 



I Hommellien, der er temmelig fugtig, er der en blanding av birk og 

 older samt endel gran. I løvskogen er der en frodig livegetation og deri- 



