30 OVE DAHL. M.-N. Kl. 



øvrebygden. Fra bunden av Heggefjorden fører hovedveien langs 

 en række vand, der kun er adskilt ved korte elver, nemlig Svanvand 

 (0.2 km.'^), Rugaasvand (0.2 km.^) og paa hver side av veien Br uvand 

 (0.4 km.-) og Svart vand (0.3 km.-) samt Strenge vand (0.5 km.^), 

 hvorpaa veien over en høideryg kommer ned til det store Sausvand 

 (5.0 km.-). Ved breddene av disse vand er der den sedvanlige myrflora 

 av planter, som Equisetiim flitviatile, Phragmites communis, Calamagrostis 

 neglecta, Carex chordorrhiza, C- Buxbauuiii, C. lasiocarpa, C rostrata og 

 andre xwyv-Carices, 0)'chis cnieiitns, Montia fontana, Caltha, Coniariini, 

 Droserae, Callitriche vernalis, Menyanthes trifoliata, Naiimburgia thyrsiflora 

 etc., og i vandene almindelige vandplanter som Potamogeton natans, P. al- 

 pinus, P. pcrfoliatus, Nymphaea og Niiphar pumilnm. 



Veien fører tildels gjennem skog av birk, blandet med older eller gran 

 (saaledes vakker granskog ved Strengevand). I liene nord for dette vand 

 og under høideryggen mellem Haakaunet (»Mebyen«) og Djupaunet er der 

 flere store almetrær, litt hassel og i disse lier og under de mot solen ven- 

 dende bratte skrenter er der paa glimmerskifer-marmorformationen, der er ene- 

 herskende i dette strøk, den oftere omtalte frodige livegetation med ind- 

 blanding av Asperula, Actaea, Hypericum hirsiituin, H. quadrangulum, 

 Lathyrus vcrnus, Arabis hirsuta o. s. v. Disse saaes allerede nede ved 

 Rugaasvand i krat og urer, likesom ellers av og til paa kalkgrund ved 

 veien en og anden av de fra Heggehalvøen anførte karakteristiske planter, 

 saaledes flere av de eiendommelige Hieracia av gruppen Piloselloideae. 



Ved Vasbotn ved Sausvand fandtes like ved veien (21 m. o. h.) Ve- 

 ronica friiticans i selskap med Linnni og Sagina nodosa. I liene ovenfor 

 nævnte gaard saaes nogle hasselbusker og sammen med disse som vanlig: 

 Listera ovata, Avena pnbcscens, Carex digitata, Draba incana, Lathyrus 

 vermis, Viola mirabilis, Hypericum quadrangulum samt Carex atrata for- 

 uten almindelige li- og engplanter. 



Fra Mebyen mellem Strengevand og Sausvand fører vei over bakket 

 og delvis skogklædt terræn til det indre av Lang fjorden. Langs begge 

 sider av denne fjord er som ovenfor nævnt glimmerskiferformationen ut- 

 bredt med marmorstrøk særlig ved fjordens inderste partier fra Langfjord- 

 øren av langs den saakaldte Tarmaunbotn og indenfor dette op over mot 

 Aslakaunet (182 m. o. h.). 



I fjeldet Aunhatten nedenfor nævnte gaard ret op for Fjelddalsvan- 

 det er der i glimmerskifer-marmoret indgravet et par huler. Disse er be- 

 skrevet av A. HoEL^ og A. Helland^. 



1 Den marine grænse ved Velfjorden. (Chr.a vid.selsk, forhandl. 1906, nr. 4). 



2 Nordlands amt I s. 204. 



