1914- No. 4- BOTANISKE UNDERSøKELSER I HELGELAND. IL 3I 



Vegetationen er her stemmende med den for glimmerskifer-marmor- 

 feltene eiendonimelige, særlig utpræget ved indgangen til de nævnte huler, 

 hvorfra specielt skal nævnes Cystoptcris Jiioufaiia og Phegopteris Robertiaua. 

 Ellers skal av vegetationen mellem Langfjordøren og Aslakaiinet blot nævnes: 

 Asplenum viride, Aspidimn Brautiii, Thalictniin ßavitrn, Arabis hirsnfa, 

 Lathynis vermis, Hypericum Jiirsiitum, H. qiiadrangidiim, Geranium Rober- 

 tianmn, Veronica fruticans, Asperula odor af a , Erigeron acer. Indenfor 

 Tarmaunbotnet og op for Langfjordøren findes ogsaa i selskap med denne 

 flora endel almetrær. Endel saadanne forekommer ogsaa i de steile sten- 

 urer under Langfjordhalsen paa overgangen til Tettingvandet. 



Paa kalkfeltet ved Aslakaunet saaes Dryas, Salix reticulata, Erigeron 

 borealis og Asplcimm viride. Disse planter samt Carex rupestris saaes 

 ogsaa oppe paa Aunfjeldet (778m), der ligger op for Toshelvandet 

 (310 m.) nær Aslakaunet. Aunfjeldet støter i øst til Snefjeldet i Bindalen, 

 hvorom er talt ovenfor (s. 19). Paa dets vestside ligger Juvatnet (183 m.). 

 I de bratte lier ned til dette vand er der en overmaade frodig vegetation 

 av de sedvanlige liplanter og op for dets nordøstre ende et par almetrær 

 med Asperula, Lathyrns vermis, Hypericum liirsutum og Aspidium Braunii. 



Paa østsiden av Juvatnet ligger fjeldet Kvern hatten 594m., der 

 undersøktes fra den nedenfor liggende gaard Nordfjeldmarken. Dette fjeld- 

 parti dannes av glimmerskifer med endel kalkpartier øverst oppe. Her be- 

 merkedes en særdeles interessant flora, hvis hovedbestanddel var Dryas, 

 hvoriblandt saaes Cobresia BeUardii, Carex rupestris, Salix reticulata, Al- 

 sine flirta (sparsomt), Potentilla verna, P. nivea, Oxytropis lapponica, An- 

 tliyllis Viilncraria og Veronica fruticans. Paa det med Kvernhatten for- 

 bundne Markafjeld, der dannes av syenit, var der derimot en yterst tri- 

 viel fjeldflora, medens den omtalte interessante flora fortsættes i de syd 

 for Nordfjeldmarken liggende skraaninger av hornblendeskifer under Strøms- 

 fjeldet, hvorover grænselinjen mot Bindalen gaar (se s. 21 ovenfor). 



Ved elven mellem Nordfjeldmarken og Markavandet under Kvernhatten 

 saaes Astragalus alpinus, der ei bemerkcdes oppe paa fjeldet, og Barbarea 

 stricta samt i Sphagnummyren e ved vandet blandt almindelig myrvegetation 

 Veronica scutcllata, Carex rariflora og Coralliorrhiza. 



I liene paa vandets nordostre side vokser en mængde store almetrær 

 og nær disse saaes i den særdeles frodige livegetation som vanlig Asperula 

 samt Aspidium Braunii, Actaea og Hypericum liirsutum. Underlaget er 

 her som under Strømsfjeldet hornblendeskifer. 



Paa Markafjeldets nordside rundt bundenav S au s vand et er der paa 

 glimmerskifer-marmorfeltene en temmelig rik flora, der minder endel om 

 den paa Heggehalvøen. Av denne skal efter Normans avhandling og mine 



