1914- ^O. 4. BOTANISKE UXDERSøKELSER I HELGELAXD. II. 35 



siden nedad mellem gaardene Granaas og Storborja, men avsmalnende 

 nordover som en smal kile langs Granaaselven, indtil det stænges av det 

 golde granittjeld, Kjemfjeldet. I de fjorden nærmeste partier i nærheten 

 av Granaasen saaes endel av de nævnte planter, som Phegopteris Rober- 

 tiaim, Asplenum viride, Arabis Inrsiita, ErysiimtDi hieraciifolium, Rosa mol- 

 lis, Lathy rus vermis, Linum, Erigeron acer og ved gaarden Langaasen 

 Asplemim Trichomanes, men ellers er dalbunden ovenfor Granaasen temme- 

 lig myrlændt med ensformig vegetation. 



Paa sydsiden er der ogsaa ved fjordbunden et glimmerskifer-marmor- 

 parti langs Tettingdalselvens og Lomselvens nedre løp. Tettingelven gaar 

 i sin nedre del gjennem en meget trang kloft. Nederst nede ved mun- 

 dingen fandtes Dryas og Erigeron borealis. I de lavere aaser er der her 

 adskillig granskog og i denne fandtes Listera cordata, Coralliorrliiza, Pyrola 

 iiwßora, Majanihemum foruten naaleskogens sedvanlige vegetation. Oven- 

 for kløften (ca. 200 m. o. h.) utvider Tettingdalen sig og gaar med nogen- 

 lunde jevn stigning mellem Raakfjeldet paa vestsiden og Lausfjeldet og 

 'lettingen paa østsiden indover til Tettingvand (322 m. o. h.). Langs Çeld- 

 sidene er der litt gran- og birkeskog. Et kalkstrøk gaar der sammen- 

 hængende like ind til Tettingvandet og tilkjendegir sig ved planter som 

 Asplemim viride, Junciis castaneus (sjelden), Erigeron acer, E. borealis, Li- 

 mim, Silène rnpestris. Inde ved Tettingvand saaes Sparganiiim affuic. 



Tettingelven forener sig ved sit utløp nær Børjeøren med den østen- 

 fra kommende Lomselv. Her er der en utpræget strandflora, dog kun med 

 de sedvanlige planter. Nederst er Lomselvens dalføre meget trangt og op- 

 tages ganske av flodleiet. Den nævnte kalk- og skiferflora i uren ved fjord- 

 bunden fortsætter dog indover til gaarden Strompdal. Særlig rik er den 

 her inde i liene i den saakaldte Grinddal. Her er der flere store alme- 

 trær paa elvens nordostside og sammen med disse findes blandt andet: 

 Phegopteris Robertiana, Aspidiiim Braunii, A. Lonchitis, Asplemim Tricho- 

 numes, A. viride, Eqnisetnm hiemale, Avena piibescens (især i største mængde 

 paa halsen over til Grinddalen), Carex digitata, Urtica dioica v. glabra, Moeh- 

 ringia trincrvia, Barbarca stricta, Arabis hirsiita, Lathyriis vermis, Geranium 

 Robertianum, Hypericum hirsntum, Ribes, Daphne, Asperiila, Stachys silvati- 

 CHS, Campanula latifolia, Erigeron acer, E. borealis. De fleste av disse 

 planter optrær ogsaa inde ved gaarden Strompdal, særlig paa elvens øst- 

 side. Her vokser ogsaa Trolliiis ciiropaeits og paa den anden side like ved 

 elven Dryas og Salix reticulata. Ved selve gaarden er der nemlig flere- 

 steds kalkfelter. Paa kalk saa jeg her sammen med Phegopteris Robertiana, 

 Asplemim viride og Arabis hirsiita ogsaa Asplenum Riita murana, samt 

 efter anvisning av lærer I. Strompdal Rhammis Fran^ida. I brødrene 



