40 OVE DAHL. M.-N. Kl. 



I skarp motsætning til floraen ellers staar dog vegetationen i urene 

 og oppe paa en fjeldknat op for gaarden Ytre Kvalø paa sydvestsiden. 

 Underlaget er her kalkholdig skifer, og herfra skal efter Normans og mine 

 undersøkeiser specielt nævnes: Polypodium vulgare, Woodsia ilvensis, 

 Cystopteris fragilis, Avena pubescens, Carex rupestris, C. puUcaris, C. digi- 

 tata, Convallaria majalis, Allium oleraceum, Platanthera bifolia, Coeloglossum 

 viride, Epipactis atrorubens, Salix liastata, S. lariata, Corylus, Adaea, Draba 

 incana. Arabis hirsuta, Erysimum hieraciifolium, Saxifraga Cotyledon, Ribes, 

 Sedum amtuum, Rhodiola, Dryas, Fragaria vesca. Rosa glauca, R. mollis, 

 Sorbus Aria (i træ med frugt), Anthyllis, Vicia silvatica, V. sepium. La- 

 thy rus vermis, Geranium Robertiamim, Polygala vid gare, Linum, Hypericum 

 hirsidum. Viola mirabilis, V. Riviniana, Epilobium montamtin, Arctostaphylos 

 iiva ursi, Pyrola rotundifolia, Gentiana campestris, Calamintha Clinopodium, 

 ScropJmlaria nodosa, Veronica Chamacdrys, Euphrasia salisburgensis, Plan- 

 tago lanceolata, Erigeron borealis, Tanacetum vtdgare, Saussurea. 



Blandt det derværende birkekrat optrær desuten almindelige skog- og 

 kratplanter som Anemone nemorosa, Oxalis, Linnaea, Carex pallescens, Pha- 

 Ians arundinacea, Dactylis, de almindelige bregner, myrplanter som Orchis 

 maculatus, Tofieldia, Carex panicea, endel ogsaa i lavlandet almindelige 

 fjeldplanter som Alchemilla alpina, Arctostaphylos alpina, engplanter som 

 Poa pratensis, Trifolium pratense o. s. v. samt endel vidjearter (Salix Caprea, 

 S. aurita, S. lapponum). 



Især nede ved stranden saaes Linaria vidgaris og Galium verum. 



Fra en lokalitet Lerviken paa ©en anfører Norman: Gymnadenia 

 conopea, Epipactis atrorubens. Listera ovata, Corylus, Viscaria alpina, Draba 

 incana, Anthyllis, Lathyrus pratensis, Polygala vtdgare. 



Fastlandet mot Vennesund er nokent med sparsom og triviel vege- 

 tation, men naar man ved gaarden Sk aar en gaar gjennem skaret over 

 til Bindalsfjorden, træffer man inderst inde i dette i de bratte urer paa øst- 

 siden, men særlig over mot Bindalsfjorden i den bratte Høgli en særdeles 

 interessant flora. Lien er her ganske skogklædt og her findes foruten birk 

 og almindelige løvtrær tætte hasselkrat, flere almetrær og endel smaa asal- 

 busker (Sorbus fennica). 



Av vegetationen her i lien skal desuten nævnes: Polypodium vulgare, 

 Phegopteris Dryopteris, Ph. polypodioides, Aspidium Filix mas, A. Lonchitis, 

 A. Braunii, Asplenum Trichomanes, A. viride, Cystopteris fragilis, Athyritim 

 Filix femina, Equisetum silvaticum, Pteridium aquilinuin, AnthoxantJnim, 

 Hierochloa odorata, Aira cespitosa, A. flexuosa, Avena elatior, A. pubescens, 

 Melica nutans, Poa nemoralis, P. pratensis, Dactylis glomerata, Festuca rubra, 

 Carex digitata, C. pallescens, C. glauca, Luzula pilosa, L. campestris, Con- 



