46 OVE DAHL. M.-N. Kl. 



vegetationen paa terre berg og i sandviker paa utsiden, hvorfra skal an- 

 føres: Avcna pubcsccns, Carcx glauca, Cocio glossiiui viridc, Gymnadenia 

 couopca, Epipactis ntronibens, Arabis Iiirsuta, Draba incana, Arenaria ser- 

 pyllifolia, Polygala vulgare, Anthyllis Vtdiieraria, Linum, GeiUiana campestris, 

 Erigeron borcalis — altsaa en vegetation, der ganske svarer til den, der 

 almindelig optrær paa kalkbergene i kyststrokene. I krattene saaes fleresteds 

 frodige busker av Rosa glaiica og R. mollis samt Polemoniiim coerideum. 



Nord for Somneseen gaar der fra Torgfjorden ind en bugt, der deler 

 sig i to arme, en i nordøstlig retning. Nordstrømmen med fortsættelsen 

 Kvervet, der danner grænsen mot Brønnøy herred, og en i sydlig retning, 

 Sørstrømmen, derender i Sørbotnet. Strandkantene er her meget leret 

 og viser den for saadanne lokaliteter konstante flora av : Glyccria maritima, 

 Agrostis alba, Calamagrostis ncglccta, Carcx salina, C. maritima, Scirpiis 

 uuiglumis, S. riifus, Juncus Gerardi, Triglochin maritima, Salicornia her- 

 bacca, Spergularia salina, Stellaria crassifolia, Atriplex hastatum, Gentiana 

 aurca, G. Amarella, Glaux maritima, Plantago maritima og Aster Tri- 

 poliiim. 



Paa det småle eid mellem Sørstrømmen og en sydvestlig arm fra 

 Kvervet, Klaven, ligger Øianvandet. \'egetationen i og ved dette ligner 

 ganske den, der er omtalt ovenfor fra Gjerdevand og ved Brækosen, nemlig: 

 Nymphaca alba. Lobelia Dortmanna, Sparganinm affine, Potamogeton natans, 

 P. gramineus, P. perfoliatus, Hippuris, Myriophyllum alto-nißorum ute i 

 vandet, og ved breddene planter som Phragmites, Scirpus paluster, Carices 

 (som C. Goodcnoughii, C. canescens, C. Oedcri, C. Horne hue hiana), Caltha, 

 Comarum og andre almindelige sumpplanter samt Subularia aquatica. I krattet 

 paa vandets østside saaes kystplanten Luzitla silvatica, men paa kalkgrund 

 like i nærheten ved vandets s^'dende under Grøttemfjeldet Epipactis atrorubens 

 og Erigeron acer. 



Syd for Grøttemfjeldet gaar der i nordøstlig retning et dalføre langs 

 Grøttemelven opover til gaarden Jelmoen. 



Saavel under Grøttemfjeldet op for gaarden Grøttem som i de lavere 

 partier langs elven er der kalkstrek med utpræget vegetation. Saaledes 

 saaes paa veien til Grøttem paa kalkgrus: Arabis hirsuta, Linum og Opino- 

 glossum og inde i krattene Lathy rus vennts, men særlig frodig viste vege- 

 tationen sig i urene paa fjeldets østside op for Grøttem. Her vokser der 

 foruten birk endel hassel og flere almetrær og sammen med disse en vege- 

 tation, der i frodighet kan jevnstilles~ med de planterikeste paa Helgelands 

 kyst. Her skal kun nævnes endel av de mest karakteristiske : Aspidium 

 Braunii, Woodsia ilvensis, Equisetum hiemale, Avena pubescens, A. elatior, 

 Calamagrostis Epigeios, Carcx muricata, Allium oleraceum, Listera ovata, 



