1914- No. 4. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. II, 47 



Epipactis atroriibciis, Mochringia triiienna, Sileiic rupcstris, Tlialictrnni fia- 

 viiiiK Actaca spicata, Titrrifis, Arabis liirsnfa, Erysiiiiuiii /licraciifo.'i/ini, 

 Barbarea stiicta, Rosa glauca, Lathyrus vennis, Germiiuiu Robcrtiaiiuiu, 

 Hypericum hirsutum, Circaca alpiiia, Aspcnila og Tanacetiun vulgare. 



Tildels sammen med disse optraer de almindelige liplanter (store bregner, 

 Miliiiiii, Caiiipaiiiila latifolia o. s. v.). 



Sparsomt viser derimot denne vegetation sig S3'd for Grottemelven paa 

 nordøstsiden av Holandsv andet, hvor der i de bratte gran- og birke- 

 klædte lier findes nogle faa almetrær og spredt en og anden av de nævnte 

 planter, som Erigeron acer, Aspenila, Geraniiuii Robertianmn, Hypericum 

 hirsutu>u, Lathyrus vennis og Daphne. Op for disse lier ligger Viks høieste 

 fjeldparti L 3' sin gen (648 m.), hvorav størsteparten dannes av granit og 

 er ganske nokent snaufjeld. Langs østskraaningen mot Grottemelven er der 

 dog gneis med længere kalkstrøk, som ovenfor nævnt opover mot Jelmoen 

 samt høiere oppe i fjeldet ved Fjeldvandene. Kalkpartier findes ogsaa paa 

 den anden side av aasen ovenfor Jelmoen, i det saakaldte Dalabotn oven- 

 for Ovre Dale. Disse kalkpartier, hvori elver og bækker fleresteds for- 

 svinder, er tildels dækket av mos og frodig almindelig livegetation, birk 

 og granskog, men indimellem dukker op en og anden av de for kalkgrun- 

 den karakteristiske planter, som Asplcnum vinde, A. Trichomanes, Aspidium 

 Braunii, Hypericum Jtirsulum og sammen med almetrær Asperula, Lathy- 

 rus venms og Moehringia trinervia. 



Paa myrene i Dalabotnet fandtes Rhynchospora alba. 



Fra Dalabotnet er der overgang over Sæterfjeldet til Velfjorden. 



Om kalkfeltene øverst paa fjeldet er talt under Velfjorden (side 29 

 ovenfor). 



Vegetationen indover Ursf^jorden fra Frilstad av, S3'd for Holandsvand, 

 syntes ganske at svare til de omtalte trakter i Vik. Paa stranden utover 

 til Hombornes saaes kun de almindelige strandplanter, og liene syntes kun 

 bevokset med birk og gran med sedvanlig vegetation. Længere indover 

 skal der fleresteds forekomme aim og da rimeligvis en større eller mindre 

 del , av dens følgeplanter. Dette er ogsaa tilfældet i den lille fjordarm 

 Gravfjorden, der fra Ursholmen gaar ind til Hongsetstøene i nordøstlig 

 retning. Her saaes fleresteds aim og hassel i urene og i en saadan paa 

 vestsiden nær fjordbunden bemerkedes: Aspidium Braunii, J'Voodsia il- 

 vcnsis, Epipactis atrorubens, Gcum urbajuim, Lathyrus vcrnus, Hypericum 

 quadrangulum, Asperula sammen med birk, aim og hassel samt sedvanlige 

 liplanter. 



Indenfor Gravenf^jorden, omgit av Gravtinden (424m.), Sausfjel- 

 det og Kromfjeldet (398m.), ligger Hongsetb3'gden, der regnes til 



