I914 ^O. 4- BOTANISKE UNDERSØKELSER 1 HELGELAND. II. 5I 



Fra selve Torghathullet (ca. 140111. o. h.) skal anføres: Aspidiuni spi- 

 iiulosuDi, A. Filix mas, Atliyriiaii Fili.x fc)in)ia, Poa nenioralis, Fcsluca 

 oviiia, Urtica dioica, Oxyria (Ugyiia, Runux Acetosa, Silenc uiaritùna, Me- 

 laii(irin)]i sih'estrr, Sfellaria iicmoruui, Rainimidus acrr. Rhodiola rosea, 

 Rubus idaeus, Alchcmilla alpiiia, Gcraniuiti silvaticnm, Oxalis, Epilobiuni 

 angustifoliuiii, Airliaiigelica liUoralis, Ligusticwii seotiewii, Aidhriscus sil- 

 ves/ris, Valeriana excelsa, Solidago Jirga aurea, Taraxacum sp. — samt 

 et par smaa skud av rogn og asp. 



Floraen stemmer altsaa med den, der findes i krattene nedenfor, med 

 tillæg av et par strandplanter. 



Oppe paa selve Torghatfjeldet er der en meget triviel flora, hvorav 

 skal nævnes: Aira flexuosa w moutana, Festuca oviua, Carex rigida, Juli- 

 ens tiijidits, Litzula spicata, Cornus snccica, Arctostaphylos alpina, A. Uva 

 ursi, Azalea procuinheus, l'aeciinuin nliginosnni. Rnbns Chaniaeinorns, Me- 

 lampyrum pratense, M. silvatienni, Trientalis europaea — samt et litet 

 rognetræ. 



Vest for Torgøens nordparti ligger een Sauren (7.4 km.-). Her er 

 der flere paa langs gaaende aasrygger, hvorav den hoieste, Hollænderheia, 

 naar op til 72 m., med mellemliggende myrpartier. Under aasene, særlig 

 i sydpartiet henimot Aspoen, er der litt birkekrat. Heriblandt saaes: 

 Aspidium Braunii, Platantliera hifolia, Listera ovata, Epipaetis atrorubens, 

 Actaea, Hypericum hirsutuin. Geranium Robertianuin, Jlburmim. Største- 

 delen av øen tilhører marmor-glimmerskiferformationen. Nær Sauren gaard 

 saaes paa kalkgrund: Allium oleraceum, Draba venia og Stenopliragma 

 Thalianum sammen med Mola tricolor, Draba incana og Sedum annuum. 

 Paa kalkgrund vokser rimeligvis ogsaa Orclns masculus, Erigeron borealis 

 og Saussurca, der av Norman angives for øen. Fra myrsumpene skal an- 

 føres Carex paradoxa. Ellers saaes paa øen kun trivielle planter. 



Øst for Nordhus paa Torgøen ligger den lille Kvaløen (0.4 km.-). 

 Ved vaager er denne næsten delt i to halvdeler, hvorav den vestre for 

 største delen er opdyrket. Ogsaa denne tilhorer glimmerskifer-marmor- 

 formationen og vegetationen stemmer ganske med den ret over paa Torg- 

 øen : endel sydlige planter med fieldplanter, hvorav her blot skal nævnes: 

 Orclns masculus, Arenaria serpyllifolia, Antbyllis, Rosa mollis, R. glauca, 

 Polygala vulgare. Viola canina, Linum, Hieracium Pilosella \ar. og flere 

 interessante arter av denne siegt og i selskap med den førstnævnte nær 

 nordøstspidsen Dryas og Erigeron borealis samt Salix reticulata sammen 

 med endel av de nævnte planter oppe paa høiden av den østre halvdel av 

 øen. Ogsaa paa denne findes der litt birkekrat. 



