1914- No. 4- BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. IL 65 



cillatum, Paris quadrifolia, Alliiiui olcraceiini, Orc/iis tnasculus, Gymnadenia 

 conopea, Plataiifliera bifolia, Riouex Acctosclla, Polygonum viviparnm, Silène 

 acaulis, Arenaria serpyllifolia, T halictrnni alpinuni, Ranunculus auricomus, 

 Arabis hirsuia, Stcnophragnia Tlialianum, Erysimum hieraciifolium, Draba 

 incana, Scdnm annuum, S. acre, Saxi/raga oppositifolia, S. aizoides, Alclie- 

 milla alpina, A. vulgaris *vestita, A. *acutidens, Poientilla venia, Fragaria 

 vesca, Rubus idacus, Rosa mollis, R. glauca, Anfliyllis Vulncraria, Vicia 

 Cracca, V. sepium, V. silvatica, Geranium Robertianum, Hypericum hirsu- 

 tum, H. perforatum, Linum, Polygala vulgare, Viola canina, V. tricolor, 

 Empetrum, Epilobiuni montanum, E. collinum, Pimpiiiella Saxi/raga, An- 

 thriscus silvestris, Vacciiiiiim Iritis idaea, Pyrola rotundifolia , P. sccunda, 

 Gentiana campestris, Calamintha Clinopodiitm (ei set paa \'ega), Myosotis 

 intermedia, Bartschia, Mclampyruni silvaticum, M . pratcnsc, Veronica Clia- 

 maedrys, V. /ruticans, Galium boréale, Cajnpanula rotundijolia, Erigeron acer, 

 E. borcalis, Antcnnaria dioica, Solidago Virga aurea, Saussurea, Hieracia. 



Strandvegetationen stemmer ganske med den fra Vega anførte. Nævnes 

 skal her blot : Salicornia, Spcrgularia salina, Gentiana dctonsa, G. aurca, 

 G. Amarella. 



Igerøen, der ligger like øst for Grimsøen og kun adskilt derfra ved 

 et meget smalt sund, er betydelig større end Grimsøen (4.5 km. lang, 

 3.5 km. bred). Der findes en række paa langs gaaende aaser, hvorav de 

 høieste er Bøfjeldet loi m. og Igerfjeldet 75 m., adskilte ved et skar, paa 

 øens sydvestre side. Ellers er der endel mindre hauger. Imellem aasene 

 og haugene er der myrpartier. Endel birkekrat findes i skraaningene og for- 

 sænkningene paa de nævnte l]eld. Disse dannes av en haardere skifer 

 og utviser kun en yterst triviel flora. De lavere hauger dannes vistnok av 

 kalk og løsere skifer, men her bemerkedes kun de almindeligste av de for 

 Grimsøen anførte {Saxi/raga aizoides, T halictrum alpinum, Polygala vul- 

 gare, Linum, Geidiana campestris o. s. v.). I et litet kjern oppe paa Bø- 

 fjeldet saaes Sparganium a/fme. Paa øens østside ligger endel gaarder. 



Ulvingen (eller Ylvingen), der ligger 6.5 km. øst for Vegas syd- 

 parti, er 7.6 km.-, 6.2 km. lang og paa det bredeste 2 km. Særlig 

 paa nord- og vestsiden er der endel mindre bugter. Langs ©en gaar der 

 nogle aasrygger, hvorav Stornonshaugen omtrent midt paa øen er 

 høiest (67 km.). Særlig under denne er der i forsænkningene litt birke- 

 krat. De fleste gaarder findes nordligst paa øen, og her er der ogsaa vel- 

 dyrket land. Ellers bestaar størstedelen av øen av torvmyrer. Aasryggene 

 dannes av granit med enkelte strøk av glimmerskifer og kalk. 



Vegetationen stemmer nøie med den, der optrær paa tilsvarende under- 

 lag paa Vega. Fra glimmerskifer marmorfeltene kan anføres: Asplenum 



Vid.-Selsk. Skrifter. \. M.-N. Kl. 1914. No. 4. 5 



