1914- No. 4. BOTANISKE UNDERSøKELSER I HELGELAND. IL 79 



Om vegetationen paa fugtig mosbund over trægrænsen (paa >^sneleier«) 

 skal tales nedenfor. 



Vand- og sumpvegetationen, I rene sphagnummyrer eller i græs- 

 myrenes sphagnumsparti findes oftest større eller mindre smaavand (myr- 

 tjern, myrkjønner). Disse kranses oftest av høie græs eller halvgræs, der er 

 formationdannende — rikelige, særlig Phragmites, Carex rnstrata, Equisetum 

 fluviatilc, Erioplioniiii vaginafnm, sjeldnere his, r. — sp., Scirpiis Taberuae- 

 montatiijV. — sp., S. pa/usler,r.— sp., Spargoiiimn ratnosum,^ — r., samt sump- 

 planter som Caltha,r. — sp., Comarutn,r. — sp., Mriiyant/ies, r.- sp., Lysi- 

 niocliia tliyrsißora, c. — sp., Catabrosa aquafica, e. — sp., Glyceria flidtans, 

 r. — sp. (meget sjelden). Samme vegetation findes ogsaa ofte i sphagnum- 

 zonen ved breddene av større indsjøer. 



I selve vandene sees: Isoetes, sp., Potamogeton natans, {. — sp., P. al- 

 pitnis, x.—sp., P. graminens,r. — sp., P. praeloii gus, sp., P. pcrfoliatits, r. — sp., 

 P. filifonnis,v.— sp., P. piisiIlHS,r. — sp., Spargauiiiiu affine, r. — sp., S. mi- 

 nimum, r. — sp., 5. siibinuticiini,r. — sp., Lenina minor, (. — r., Juncits supi- 

 jnis, r. — sp., Ceratophyllum,v., Ranunculus aquatilis (coll.), r. - sp., R. rep- 

 tans, r. — sp., R. hyperboreus, r. — sp., Subularia, r. — sp., Nymphaea, r. — sp., 

 Nupliar punnluni,x. — sp., Myriophyllum,x. — sp., Hippuris,x. — sp., Utricula- 

 riae, sp. — e., Callitriche verna, x.. Lobelia, sp. 



Endel av disse (særlig Spargania, Potamogetones, Junciis supinus, My- 

 riophyllum,Hippi(ns)fir\åc^sogs2i2i ofte i gamle torvgraver, i græsmyrenesaapne 

 diker eller i elvekjosene. I kystegnene blander denne vegetation sig under 

 tiden med brakvandsumpenes vegetation (Zanicliellia, Ruppia, hvoxom ovenfor) 



Som eksempler paa denne vandvegetation henvises til I s. 26 (Tjøtta) 

 I s. 32 (S. Herø), I s. 33 (N. Herø), I s. 39 (Donna), I s. 41 (Aasværl 

 I s. 43 (Vandved), I s. 49 (øene utenfor Ranenfjorden), I s. 54 (Stigen) 



I s. 61 (Sanna), I s. 64 — 68 (andre smaaøer i Træna), I s. 78 (Leirfjor 

 den), I s. 82 (ved Mosjøen), I s. 84 (i Bjørnaadalen), I s. 91 (Nellifjeld 

 HatQelddalen), I s. 95 (Susendalen), I s. 98 (Røsvasholmen), Is. loi (Brak 

 fjeldtjern ved riksgrænsen). Is. iio (Korgen); Ils. 6 (ved Holm), II s. 11 

 (Aunevand i Aabygden), II s. 22 (Vasbygden), II s. 24 (Grindgarsvand i 

 Harangen), II s. 28 (Heggehalvøen), II s. 29 (under Hommellien i Vel- 

 fjorden), II s. 29 (Hølinesvand), II s. 30 (Svanvand — Sausvand), II s. 33 

 (Straumanvandene), II s. 37 (smaavand paa fjeldet ovenfor Klausmarken), 



II s. 42 (bækker i V'ik, Gjerdevand og ved Brækosen), II s. 46 (Øianvand), 

 II s. 48 (smaatjern oppe paa Sausfjeldet), II s. 50 (Torgøen), II s. 59 

 (Vega), II s. 65 (Igerøen). 



Vegetationen paa glimmerskifer-marmorformationen i lavlandet. 

 Paa denne undergrund findes særlig i de ytre trakter en rikholdig vege- 



