82 OVE DAHL. M.-N. Kl. 



Equisetiiin silvaticmn, Aira ccspitosa, A. ßexuosa, Mclica nutans, Dactylis 

 glomerata, Poa pratensis^ P. nemoralis, Milium effusum, Anthoxanthum odo- 

 ratuni, Luzula pilosa, Polygonatuui verticillatuni, Paris, Stellaria nemorum, 

 Mclandriwn silvcstre, Ranunculus acer, Aconitum septentrionale. Geranium 

 silvaticum, Oxalis, Pyrola minor, P. sccunda, Tricntalis europaea, Melam- 

 pyrum pratense, M . silvaticum, Linnaea Borealis, Campanida rotimdifolia , C. 

 latifolia, Solidago Virga aurea, Hicracia (særlig tilhørende grupperne Vul- 

 gata, Prenantlioidea og Foliosa). 



Vegetationen er forøvrig i høi grad avhængig av jordbundens be- 

 skaffenhet. Paa fugtig grund optrær ofte mange myrplanter og paa tør 

 ofte mange lyngarter særlig i blandskog med naaletrær. Særlig ut- 

 præget er birkeliene i fjord- og fjeldtraktene, hvor flere av de nævnte 

 arter kan forekomme i høie og tætte bestande (karakterplanter : større breg- 

 ner, Milium, Calamagj-ostis purpurea, Polygonatum verticillatum, Stellaria 

 nemorum, Melandrium silvestre, Aconitum, Geranium silvaticum, Angelica 

 Archangelica, Campaimla latifolia, Mulgedium alpinum, Solidago Virga aurea. 

 Crépis paludosa, flere specielle Hieracia). 



Paa kalkholdig underlag og i mot solen vendende urer og lier kan 

 der undertiden være en overordendig artrik blandingsvegetation av birke- 

 lienes og alm-hasselkrattenes følgeplanter, saaledes at de første faar over- 

 taket langs bækkene, under fugtige berghamrer, eller hvor lien ellers er 

 mere sumpig, de sidstnævnte derimot i de tørrere urer, se f. eks. I s. 79 flg. 

 (under Øifjeld i Vefsen), I s. 116— 117 (under Selforsfjeld og ved Lang- 

 vatnet i Mo), II s. 9 flg. (ved KoUstrømmen og Horsbergvand), II s. 12 (ved 

 Osan nær Vasaas), II s. 14 flg. (ovenfor Ytre Reppen og langs Tosenfjorden), 

 II s. 32 (trakter ved bunden av Sausvandet), II s. 34 flg. (inde i Stor- 

 børja), II s. 38 (ved Klausmarken indenfor Oktjorden), II s. 40 flg. (Høglien 

 ved Skaaren i Vik), II s. 46 flg. (ovenfor Grøttem og inde i Dalabotnet i Vik), 

 II s. 54 flg. (under Tilremshatten og Mosaksla i Brønnøy), II s. 61 (Lauplien 

 paa Vega). 



Undertiden blir den tidligere blomstrende vegetation av planter som Aspe- 

 rula, Circaca, Corydalis og Lathyrus vermis senere paa sommeren ganske 

 overgroet av den høiere birkelivegetation (f. eks. under Dolstadaasen i Vef- 

 sen, I s. 81, ved Silavatnet i Lurøy, I s. 72). 



I fjeldtraktene gaar mange fjeldplanter ned i birkeliene (smlgn. s. 70 flg. 

 ovenfor) og ofte optrær her som ellers hertillands øverst oppe et mere 

 eller mindre utpræget vidjebelte (av graavidjer). 



Som eksempler paa fjeldlienes vegetation i de indre trakter kan tjene 

 de tildels utforlige fortegnelser I s. 87 (Fiplingdalen i Vefsen), I s. 94—95 

 (Hatfjelddalen), I s. 119— 121 (under Storvastind og nær Svartisen i Mo), 



