1914- No. 4- BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. II. 85 



partier mellem Langvandet og Svartisen i Mo), I s. 125 — 129 (fjeldene i 

 Dunderlandsdalen); II s. 14 (Reppartjeld i Bindalen), II s. 17 (Rismaals- 

 tind i Tosen), II s. 19 (Kolsvikljeld nær Tosenfjorden), II s. 21 (Strøms- 

 fjeld mellem \'elfjorden og Tosen), II s. 23 (Hongsfjeld i Vasbygden), 

 II s. 23 (Grønlifjeld ovenfor Harangen), II s. 29 (Sæterfjeldet i Velfjorden), 

 II s. 31 (AunQeldet og Kvernhatten i \'elfjorden), II s. 40 (ovenfor Ytre 

 Kvalø i \'ik). 



Derimot er vegetationen oppe paa fjeld, dannet av granit og gneis, 

 yterst triviel, bestande av over det hele land almindelige fjeldplanter, eller 

 fjeldene kan være ganske nøkne (i de ytre trakter undertiden næsten fra 

 fot til top) eller dækket av storstenet ur og snefonner. Paa lavere, mere 

 beskyttede fjeld kan h'ngartede planter eller andre tuedannende fjeldgræs 

 rikelig — formationdannende beklæde større eller mindre partier av fjeld- 

 vidden, eller den kan dækkes av torvmyr. 



Som eksempler paa herhen hørende vegetation kan henvises til I s. 22 

 (Breitind paa Aisten), I s. 38 (Hæstadtind paa Dønna), I s. 39 (Dønman- 

 den), I s. 52 (Lurøfjeldetl, I s. 54 (Aldertind), I s. 56 (Lovunden), I s. 60 

 (Breitinden og Trænstaven i Træna), I s. 71 — 72 (fjeld ved Aldersundet, 

 især Vastind), I s. 81 (Øifjeld i Vefsen), I s. 84 (Mandalsaksla i Øvre Vefsen), 



I s. 88 (Bjørgefjeld), Is. 112 (Hatten mellem Eisfjorden og Vefsen), I s. 120 

 (Brunstadtind i Svartisdalen); II s. 11 (Terraakfjeld), II s. 7 (Heilhornet), 



II s. 12 (Granbostadfjeld i Bindalen), II s. 17 — 18 (fjeld indenfor Tosbotnet), 

 II s. 23 (Storfjeldet i \'asbygden), II s. 24 (Harangsfjeldet), II s. 28 

 (BrataasQeld i Velfjorden), II s. 34 (Raakhatten), II s. 36 (Lausfjeld og 

 Breivastind), II s. 37 (Elsaashatten), II s. 38 (Høiholmstind), II s. 48 (Saus- 

 fjeldet), Ils. 47 (Lysingen), II s. 51 (Torghatfjeldet), Ils. 56 (Mosaksla), Ils. 56 

 (Trælneshatten), II s. 62 (Vegtinden — Troldtindene paa Vega). 



Ogsaa paa serpentin feltene er der i regelen en meget sparsom 

 vegetation (undtagen paa asbestforekomster eller paa kalk- eller glimmer- 

 skiferholdig grus). Av planter, der særlig synes at trives paa serpentin 

 kan nævnes: Asplemim viride, Ccrastium alpinum v. glabratiwi, Vlscaria 

 a I pi lia. 



Som eksempler paa vegetation paa serpentinÇeld henvises til I s. 28 

 (Rødøfjeld), I s. 90 (Hatten i Hatfjelddalen), I s. 96 (Rotfjeld), I s. 102 

 (Krutvasrøddiken og Gryttind), II s. 29 (inde i Velfjorden), Ils. 18 (inden- 

 for Tosbotnet) ^. 



Snevandsvegetationen. \'ed snebækker, paa vanddrukken (frisk grøn) 

 mos eller grusede steder, hvor der n3'lig har ligget snebræer (»sne lei er<:) 



^ Sammenlign ovenfor s. 67 angaaende \egetationen paa Leka. 



