1914- No. 4. BOTANISKE UNDERSØKELSER I HELGELAND. II. I37 



Ad staturam totam caulesque steriles similius G. saxatili quam G. sil- 

 vestri, foliorum mensura fere intermedia. Folia enim G. saxatilis 3 — 5plo, 

 G. Nonnani 5 — 8plo, G. silvcstris t3'pici 8 — loplo longiora quam breviora; 

 mucrone apicali longiusculo, structura firmiere, colore vulgo siccatione viridi 

 permanente folia G. Nonnani similiora G. silvestri quam G. saxatili. Co- 

 rollae colore et imprimis fructu G. Normani est ab utroque diversum. 

 Fructus enim G. saxatilis tuberculis acutiusculis oculis etiam conspicuis 

 granulosus, fructus G. silvestris tuberculis obtusiusculis oculis vix con- 

 spicuis, G. Normani tuberculis minimis oculis inconspicuis per microscopiam 

 visu rotundatis praeditus (Vide figuras). 



Pro subspecie neque G. silvestris neque G. saxatilis mihi accipiendam 

 esse videtur sed potius pro specie propria et quum nomen chloranthum 

 veritati non conveniat, nomen Normani inventoris honoris causa pro- 

 pono. 



Fortasse a G. silvestri, quorum formis satis simile, mutatione ortum. 



Vega: in parte septentrionali-occidentali (65° 41 — 43') ut Gladstad 

 ad Gulsvaag, inter Holand et Næs, inter Risbakken et Valla et inde ad 

 Sundsvoll, sat copiose in siccis (locis glareosis, ad saxa) solo calcareo 

 usque ad litus inter muscos et herbas solum siccum praeferentes (vide 

 supra pag. 59 et 63, ubi nomen G. silvestre chloranthum est servatum). 

 Galium silvestre apud nos tantum in parte australi (Porsgrund — Ullensaker 

 60° 5') inventum est, occurrit tarnen in Britania et Islandia, G. saxatile in 

 parte occidentali tantum ad Nordmoere (c. 63°) inventum. 



G. Aparine L. Strandkanter, teml. aim. 



Asperula odorata L. Krat og i oftest mot solen vendende urer, 

 næsten altid i selskap med aim eller hassel, teml. aim. Av voksesteder 

 kan anføres: Bin dal en: N. Horsfjord, Fiskerosen, mellem Aakervik og 

 Horsbergvand, Kollstrommens østside, Kveinen paa Bindalseidet, ved Rep- 

 sundet, Reppen, Osan, i mængde mangesteds ved Tosenfjorden indover til 

 Krummen indenfor Tosbotnet, liene ved Sørenskogvand, ovenfor Harangen, 

 Skotnesliene; urene ved Aabjørgen vand nær Granbostad inderst i Aabyg- 

 den. Velfjorden: Storfjordens bund. Klausmarken indenfor Okfjorden, 

 Hommellien, under Raakhatten (Norman), inde i Storbørja til Lomselven 

 ret over for Strompdal, Halleraunet, Hegge, mellem Strengevand og Saus- 

 vand, Almegroven ved Saus, inderst i Langfjorden, indenfor Tarmaunbot- 

 net, ved Juvatnet og Markavatnet nær grænsen mot Bindalen. Vik: 

 Grøttem, under Bjørufjeld, Aandvik, nær Hongsetstøene ved Gravfjorden, 

 Krummen, Høglien ved Skaaren. Brønnøy: under Tilremshatten og 

 Mosaksla. Vega: Lauplien ved Eidem. 



